ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відвід

"17" травня 2022 р. Справа № 902/196/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Філіпова Т.Л.

судді Василишин А.Р.

судді Бучинська Г.Б.

розглянувши без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. у справі №902/196/19

за апеляційною скаргою особи, яка не брала участь у справі ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 у справі №902/196/19, ухвалене суддею Міліціановим Романом Валерійовичем повний текст рішення складено 29.07.2019 р.

за позовом ОСОБА_2

до відповідачів:

1) ОСОБА_3

2) Фермерського господарства "Ланецького"

3) ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Державний реєстратор Погребищенської районної державної адміністрації Вінницької області

про визнання недійсним рішень засновників та відновлення правового становища

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 у справі №902/196/19 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Фермерського господарства "Ланецького", ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Державний реєстратор Погребищенської районної державної адміністрації Вінницької області, про визнання недійсним рішень засновників та відновлення правового становища задоволено частково. Визнано недійсним Рішення засновників Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177), оформлене рішенням №7 від 10.12.2015, на підставі якого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за реєстраційним номером № 3000414 від 10.12.2015. Визнано недійсним Рішення зборів засновників Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177), оформлене рішенням №8 від 29.12.2015, на підставі якого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за реєстраційним номером № 4000414 від 29.12.2015. Визнано недійсним Рішення зборів засновників Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177), оформлене рішенням №1/18 від 28.02.2018, на підставі якого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено записи за реєстраційними номерами № 5000414 та № 6000414 від 01.03.2018. Визнано недійсним Рішення зборів засновників Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177), оформлене рішенням №2/18 від 01.03.2018, на підставі якого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за реєстраційним номером № 7000414 від 01.03.2018. Визнано недійсним договір №1 купівліпродажу частки у складеному (статутному) капіталі Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177) від 28.02.2018, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Відмовлено у задоволенні позову в частині вимог про відновлення становища ОСОБА_2 шляхом відновлення запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо складу інформації про засновників Фермерського господарства "Ланецького" (код 36244177).

Не погоджуючись з вказаним рішенням до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулася особа, яка не брала участь у справі ОСОБА_1 , просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 року та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2019 року в частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у позові.

Ухвалами Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.05.2022 р. поновлено ОСОБА_1 строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 р. у справі №902/196/19, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , розгляд справи призначено на "02" червня 2022 р. о 10:30год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001 м. Рівне вул. Яворницького, 59 у залі судових засідань №2.

16.05.2022 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. у справі №902/196/19.

Заява мотивована тим, що у Північно-західному апеляційному господарському суді сформовано дві судові палати, а також затверджено персональний склад постійних колегій суддів судових палат, а саме: - Судова палата № 1, що спеціалізується на розгляді справ про банкрутство та інших спорів, крім спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів, до складу якої входять судді: Коломис В.В., Миханюк М.В., Дужич С.П., Саврій В.А., Крейбух О.Г., Юрчук М.І., Тимошенко О.М., Демидюк О.О., Савченко Г.І., Павлюк І.Ю.; Судова палата № 2, що спеціалізується на розгляді спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів та інших спорів, крім справ про банкрутство, до складу якої входять судді: Мельник О.В., Гудак А.В., Олексюк Г.Є., Грязнов В.В., Розізнана І.В., Маціщук А.В., Петухов М.Г., Бучинська Г.Б., Василишин А.Р., Філіпова Т.Л.

У даному випадку, при проведенні автоматизованого розподілу для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 у справі №902/196/19 визначено колегію суддів у складі: головуючий судця Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б.

Разом з тим, ухвалою Господарського суду Вінницької області від 30 березня 2022 року по справі №902/560/20, серед іншого, відкрито провадження у справі про банкрутство Фермерського господарства Ланецького за заявою ТОВ "Браїлівське", введено процедуру розпорядження майном боржника до 170 календарних днів, призначено розпорядником майна ФГ Ланецького арбітражного керуючого Голубенко Олену Василівну. Справа №902/560/20 перебуває в Північно-західному апеляційному господарському суді (колегія суддів у складі: головуючий суддя Дужич С.П, суддя Коломиє В,В., суддя Саврій В.А.)

На 18 травня 2022 року об 12:00 год. призначена до розгляду апеляційна скарга ТОВ "Фінінтелект-Плюс", у якій апелянт, серед іншого, просить суд апеляційної інстанції відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство ФГ "Ланецького" на підставі заяви ТОВ "Браїлівське" та задовольнити заяву ТОВ "Фінінтелект-Плюс" від 23 грудня 2021 року і відкрити провадження у справі про банкрутство ФГ "Ланецького".

Тобто, незалежно від результатів розгляду апеляційної скарги ТОВ "Фінінтелект-Плюс", ФГ "Ланецького" не втратить статусу боржника у справі про банкрутство №902/560/20.

Поряд з цим, з моменту відкриття стосовно боржника провадження у справі про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс правовідносин боржника, і спеціальні норми Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, у межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника (ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства).

Виходячи з диспозиції статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, участь боржника у спорі саме як сторони (позивача, відповідача) передбачає, що у будь якому випадку за результатами розгляду спору настають правові наслідки для боржника (набуття, припинення, зміна прав чи обов`язків). З огляду на те, що стосовно одного з відповідачів у справі №902/196/19 - Фермерського господарства Ланецького відкрито провадження у справі про банкрутство, справа №902/196/19 відноситься д о категорії спорів, пов`язаних із банкрутством.

А відтак, при здійсненні автоматизованого розподілу справи №902/196/19 було порушено порядок визначення суддів в частині їх спеціалізації, оскільки до спеціалізації другої судової палати, до якої входить зазначена вище колегія суддів, не включений розгляд спорів про банкрутство та спорів, пов`язаних з банкрутством.

Розглянувши доводи викладені в заяві ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. у справі №902/196/19, слід зазначити наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 3 травня 2007 року встановлено, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судді. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

За рішенням у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 (104) як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява №73797/01, п.119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

В силу положень частин другої та третьої статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

За приписами частин 7, 8, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто невідкладно. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Заява про відвів колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б., мотивована тим, що при здійсненні автоматизованого розподілу справи №902/196/19 було порушено порядок визначення суддів в частині їх спеціалізації, оскільки до спеціалізації другої судової палати, до якої входить зазначена вище колегія суддів, не включений розгляд спорів про банкрутство та спорів, пов`язаних з банкрутством.

Частиною третьою статті 6 ГПК України передбачено, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється ЄСІТС у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється ЄСІТС під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до п.17 Перехідних положень ГПК України (в редакції чинній з 15.12.2017 р.) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: 17.4) визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Згідно з п.1.6 розділу ХХ "Прикінцеві положення" Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010р. за №30 (зі змінами) (далі - Положення), автоматизований розподіл судових справ в судах загальної юрисдикції до їх підключення до модулю автоматизованого розподілу та інших підсистем здійснюється за правилами автоматизованого розподілу, зазначеними в редакції цього Положення від 15.09.2016р. з урахуванням положень процесуального закону та з використанням програмного забезпечення, розробленого адміністратором.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: первісного розподілу справи; заміни судді в колегії або основного судді; повторного розподілу справи; передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті (п.3 розділу VIII цього Положення).

Згідно п. 6 розділу VІІІ Положення, первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності: формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи; для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження; із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача); на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів; у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

У відповідності до п. 7 розділу VІІІ Положення, для кожного автоматизованого розподілу справи формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Для колегіального розгляду судової справи у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу (п.16 розділу VІІІ Положення).

Отже, на розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Рішенням зборів суддів Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.10.2018 р. №1 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Північно-західному апеляційному господарському суді (далі - Засади) (в подальшому до Засад вносилися зміни)

У вказаних Засадах, визначено спеціалізацію судових палат в тому числі суддів судової палати для розгляду справ про банкрутство та інших спорів, крім спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів, до складу якої входять судді: Коломис В.В., Миханюк М.В., Дужич С.П., Саврій В.А., Крейбух О.Г., Юрчук М.І., Тимошенко О.М., Демидюк О.О., Савченко Г.І., Павлюк І.Ю. та судова палата, що спеціалізується на розгляді спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів та інших спорів, крім справ про банкрутство, до складу якої входять судді: Мельник О.В., Гудак А.В., Олексюк Г.Є., Грязнов В.В., Розізнана І.В., Маціщук А.В., Петухов М.Г., Бучинська Г.Б., Василишин А.Р., Філіпова Т.Л.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що категорія справи визначається, саме в суді першої інстанції для проведення автоматичного розподілу справ - відповідальним працівником апарату суду, про що зазначено в інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, яка затверджена Наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №814, а саме в п.17 ІІ Розділу.

Відповідно до п. 9.7. Засад якщо при проведенні автоматизованого розподілу судової справи уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, допущено помилку у визначенні категорії спору, або виявлено помилку у визначенні категорії спору судом першої інстанції; проведено автоматизований розподіл справи до активації електронного табелю комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" проводиться повторний автоматизований розподіл судової справи на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду згідно службової записки уповноваженої особи апарату суду або за службовою запискою головуючого судді (судді-доповідача) чи службовою запискою секретаря судової палати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2022 розподіл справи №902/196/19 (визначення судді-доповідача) здійснювався між суддями судової палати для розгляду корпоративних спорів, із зазначенням категорії справи: оскарження рішень загальних зборів учасників товариств, органів управління.

Як вбачається з матеріалів справи №902/196/19, предметом розгляду у ній відповідно до заявлених позивачем позовних вимог є визнання недійсним рішень засновників та відновлення правового становища.

Отже, справа №902/196/19 належить до спеціалізації - справи у спорах, що виникають із корпоративних відносин, зокрема, про оскарження рішень загальних зборів учасників товариств, органів управління.

За таких обставин, твердження заявника про помилковість визначення суддів в частинні їх спеціалізації судом апеляційної інстанції спростовуються викладеним.

Відтак, суд приходить до висновку, що автоматизований розподіл справи №902/196/19 для визначення суддів з розгляду апеляційної скарги (на рішення Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 у справі №902/196/19,) відбувся з дотриманням норм Положення про автоматизовану систему документообігу та Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Північно-західному апеляційному господарському суді, затвердженого рішенням зборів суддів Північно-західного апеляційного господарського суду.

В свою чергу, посилання заявника в обґрунтування заяви про відвід на порушення правил визначення спеціалізації для розгляду справи, є безпідставним, оскільки визначення суддів відбулось в порядку, передбаченому ст.32 ГПК України за наслідками автоматизованого розподілу, участь суддів у такому розподілі законом не передбачено, а тому відсутні обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності.

Отже, аргументи, якими Ланецька Тетяна Петрівна мотивує свою заяву про відвід головуючої судді Філіпової Т.Л., судді Василишина А.Р., судді Бучинської Г.Б. від розгляду справи №902/196/19, не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цих суддів як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наведені заявником доводи в обґрунтування заяви про відвід колегії суддів у даній справі не можуть бути підставою, в розумінні статей 35, 36 ГПК України, для відводу суддів від розгляду даної справи.

Керуючись статтями 35, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. у справі №902/196/19 необґрунтованою.

Передати справу №902/196/19 у порядку, встановленому ч.3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, для вирішення питання про відвід колегії суддів Північно - західного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Філіпова Т.Л.

Суддя Василишин А.Р.

Суддя Бучинська Г.Б.