ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відвід

"18" травня 2022 р. Справа № 902/196/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі судді Грязнова В.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від розгляду справи №902/196/19

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення господарського суду Вінницької області від 18.07.2019, повний текст якого складено 29.07.2019, у справі №902/196/19 (суддя Міліціанов Р.В.)

за позовом ОСОБА_2

до 1. ОСОБА_3

2. Фермерського господарства "Ланецького"

3. ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів-

Державний реєстратор Погребищенської районної державної адміністрації

Вінницької області

про визнання недійсним рішень засновників та відновлення правового становища,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 у справі №902/196/19 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Фермерського господарства "Ланецького", ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Державний реєстратор Погребищенської районної дер-жавної адміністрації Вінницької області, про визнання недійсним рішень засновників та віднов-лення правового становища задоволено частково.

Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_1 подала скаргу до Північно-західного апеляційного господарського суду, у якій просить скасувати рішення господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.12.2019 в частині задоволених позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у позові.

Ухвалами Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.05.2022 строк на подання апеляційної скарги та відкрито апеляційне провадження у справі №902/196/19.

16.05.2022 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від участі у справі №902/196/19.

Заява вмотивована тим, що у Північно-західному апеляційному господарському суді сформо-вано дві судові палати, а також затверджено персональний склад постійних колегій суддів судових палат, а саме: - Судова палата №1, що спеціалізується на розгляді справ про банкрутство та інших спорів, крім спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів, до складу якої входять судді: Коломис В.В., Миханюк М.В., Дужич С.П., Саврій В.А., Крейбух О.Г., Юрчук М.І., Тимо-шенко О.М. , Демидюк О.О., Савченко Г.І., Павлюк І.Ю.; Судова палата №2, що спеціалізується на розгляді спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів та інших спорів, крім справ про банкрутство, до складу якої входять судді: Мельник О.В., Гудак А.В., Олексюк Г.Є., Грязнов В.В., Розізнана І.В., Маціщук А.В., Петухов М.Г., Бучинська Г.Б., Василишин А.Р., Філіпова Т.Л.

У даному випадку, при проведенні автоматизованого розподілу для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 у справі №902/196/19 визначено колегію суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б.

Разом з тим, ухвалою Господарського суду Вінницької області від 30.03.2022 по справі №902/560/20, зокрема, відкрито провадження у справі про банкрутство Фермерського господарства "Ланецького" за заявою ТзОВ "Браїлівське", введено процедуру розпорядження майном боржника до 170 календарних днів, призначено розпорядником майна ФГ "Ланецького" арбітражного керуючого Голубенко Олену Василівну. Справа №902/560/20 перебуває в Північно-західному апеляційному господарському суді (колегія суддів у складі: головуючий суддя Дужич С.П, суддя Коломиє В,В., суддя Саврій В.А.)

Тобто, незалежно від результатів розгляду апеляційної скарги ТзОВ "Фінінтелект-Плюс", ФГ "Ланецького" не втратить статусу боржника у справі про банкрутство №902/560/20.

Поряд з цим, з моменту відкриття щодо боржника провадження у справі про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс правовідносин боржника, і спеціальні норми Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

Враховуючи диспозицію ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства, участь боржника у спорі саме як сторони (позивача, відповідача) передбачає, що у будь якому випадку за результатами розгляду спору настають правові наслідки для боржника (набуття, припинення, зміна прав чи обов`язків). З огляду на те, що стосовно одного з відповідачів у справі №902/196/19 - Фермерського господарства "Ланецького" відкрито провадження у справі про банкрутство, справа №902/196/19 відноситься д о категорії спорів, пов`язаних із банкрутством.

А відтак, при здійсненні автоматизованого розподілу справи №902/196/19 було порушено порядок визначення суддів в частині їх спеціалізації, оскільки до спеціалізації другої судової палати, до якої входить зазначена вище колегія суддів, не включений розгляд спорів про банкрутство та спорів, пов`язаних з банкрутством.

Для розгляду заяви про відвід колегії суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від розгляду справи №902/196/19 автоматизованою систе-мою документообігу суду визначено суддю Грязнова В.В.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від розгляду справи №902/196/19 - суддя Грязнов В.В. не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/ 02) від 03.05.2007 суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п.1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти сус-пільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно уста-новлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечу-вав сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24.02.1993, Series A N255, пп.28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява №33958/ 96, п.42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує безза-перечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоюван-ня щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява №73797/01, п.119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див.рішення від 10.06.1996 у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п.32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі "Сасі-лор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п.62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду чи судді-члену колегії на підставі особис-тих переконань і поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Стаття 35 Господарського процесуального кодексу України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме:

- суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників су-дового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

- суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу;

- до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи роди-чами подружжя;

- незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в ін-ших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касацій-ної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішен-ня суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь в урегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати учас-ті у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстан-цій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Вбачається, що підставою відводу колегії суддів Ланецька Т.П. зазначає порушення порядку визначення суддів при здійсненні автоматизованого розподілу справи №902/196/19 в частині спе-ціалізації, оскільки до спеціалізації суддів другої судової палати, до якої входить зазначена вище колегія суддів, не включено розгляду спорів про банкрутство та спорів, пов`язаних з банкрутством.

Частиною третьою статті 6 ГПК України передбачено, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється ЄСІТС у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється ЄСІТС під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначен-ня складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до п.17 Перехідних положень ГПК України (в редакції чинній з 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: 17.4) визна-чення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допо-могою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Згідно з п.1.6 розділу ХХ "Прикінцеві положення" Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (зі змінами) (далі - Положення), автоматизований розподіл судових справ в судах загальної юрисдикції до їх підключення до модулю автоматизованого розподілу та інших підсистем здійснюється за правилами автоматизованого розподілу, зазначеними в редакції цього Положення від 15.09.2016 з урахуванням положень процесуального закону та з використанням програмного забезпечення, розробленого адміністратором.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: первісного розподілу справи; заміни судді в колегії або основного судді; повторного розподілу справи; передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті (п.3 розділу VIII цього Положення).

Згідно п. 6 розділу VІІІ Положення, первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності: формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи; для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження; із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача); на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів; у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

У відповідності до п.7 розділу VІІІ Положення, для кожного автоматизованого розподілу справи формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Для колегіального розгляду судової справи у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу (п.16 розділу VІІІ Положення).

Отже, на розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Рішенням зборів суддів Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.10.2018 №1 затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Північно-західному апеляційному господарському суді (далі - Засади) (в подальшому до Засад вносилися зміни)

У вказаних Засадах, визначено спеціалізацію судових палат в тому числі суддів судової палати для розгляду справ про банкрутство та інших спорів, крім спорів про інтелектуальну влас-ність, корпоративних спорів, до складу якої входять судді: Коломис В.В., Миханюк М.В., Дужич С.П., Саврій В.А., Крейбух О.Г., Юрчук М.І., Тимошенко О.М., Демидюк О.О., Савченко Г.І., Павлюк І.Ю. та судова палата, що спеціалізується на розгляді спорів про інтелектуальну власність, корпоративних спорів та інших спорів, крім справ про банкрутство, до складу якої входять судді: Мельник О.В., Гудак А.В., Олексюк Г.Є., Грязнов В.В., Розізнана І.В., Маціщук А.В., Петухов М.Г., Бучинська Г.Б., Василишин А.Р., Філіпова Т.Л.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що категорія справи визначається, саме в суді першої інстанції для проведення автоматичного розподілу справ - відповідальним працівником апарату суду, про що зазначено в інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, яка затверджена Наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №814, а саме в п.17 ІІ Розділу.

Відповідно до п.9.7. Засад якщо при проведенні автоматизованого розподілу судової справи уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, допущено помилку у визначенні категорії спору, або виявлено помилку у визначенні категорії спору судом першої інстанції; проведено автоматизований розподіл справи до активації електронного табелю комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" - проводиться повторний автоматизований розподіл судової справи на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату суду згідно службової записки уповноваженої особи апарату суду або за службо-вою запискою головуючого судді (судді-доповідача) чи службовою запискою секретаря судової палати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04. 2022 розподіл справи №902/196/19 (визначення судді-доповідача) здійснювався між суддями судо-вої палати для розгляду корпоративних спорів, із зазначенням категорії справи: оскарження рішень загальних зборів учасників товариств, органів управління.

Як вбачається з матеріалів справи №902/196/19, предметом розгляду у ній відповідно до заявлених позивачем позовних вимог є визнання недійсним рішень засновників та відновлення правового становища.

Отже, справа №902/196/19 належить до спеціалізації - справи у спорах, що виникають із корпоративних відносин, зокрема, про оскарження рішень загальних зборів учасників товариств, органів управління.

За таких обставин, твердження заявника про помилковість визначення суддів в частинні їх спеціалізації судом апеляційної інстанції спростовуються викладеним.

Відтак, автоматизований розподіл справи №902/196/19 для визначення суддів з розгляду апеляційної скарги (на рішення Господарського суду Вінницької області від 18.07.2019 у справі №902/196/19,) відбувся з дотриманням норм Положення про автоматизовану систему документо-обігу та Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Північно-західному апеляційному господарському суді, затвердженого рішенням зборів суддів Північно-західного апеляційного господарського суду.

Враховуючи викладене доводи заявника безпідставні та необґрунтовані, а тому не можуть бути підставою для відводу колегії суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від розгляду справи №902/196/19.

Враховуючи викладені вище приписи чинного законодавства, якими унормовані підстави для відводу судді, необхідно зазначити, що наведені ОСОБА_1 в заяві про відвід суддів обставини та доводи у її обґрунтування, базуються на припущеннях, не підтверджені належними і допустимими доказами та не є підставою для відводу колегії суддів в розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України, а тому така заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 42, 234, 235 ГПК України, Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід колегії суддів у складі: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя Василишин А.Р., суддя Бучинська Г.Б. від розгляду справи №902/196/19.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грязнов В.В.