ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

"23" травня 2022 р. Справа № 924/251/22

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., розглянувши матеріали

за заявою ОСОБА_1 , м. Кам`янець-Подільський Хмельницької області

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа, ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність в порядку Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.05.2022р. вказану заяву передано на розгляд судді Заверусі С.В.

Ухвалою суду від 09.05.2022р. заяву ОСОБА_1 від 27.04.2022р. про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху, надавши строк у десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме надання заповнені належним чином декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2019, 2020 та 2021 роки, складених у відповідності до положень Кодексу України з процедур банкрутства та наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019р. № 2627/5.

Заявником подано до суду заяву про усунення недоліків від 18.05.2022р.

Кодекс України з процедур банкрутства визначає обов`язок боржника у своїй заяві про відкриття справи навести всі обставини неплатоспроможності та документально їх підтвердити.

Дослідивши подану заяву про усунення недоліків, суд дійшов висновку, що заявником не надано доказів щодо усунення усіх недоліків, зазначених в ухвалі суду від 09.05.2022р.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства.

Згідно з ч. 5 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Декларація повинна містити інформацію щодо майна, доходів та витрат боржника і членів його сім`ї, що перевищують 30 розмірів мінімальної заробітної плати.

До членів сім`ї боржника належать особи, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, інші особи, які спільно з ним проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких з боржником не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Крім того, відповідно до п. 9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019р. № 2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".

Як убачається із доданих до заяви про усунення недоліків декларації про майновий стан боржника за 2019-2021 роки, заявником у відповідних рядках декларацій відмічено "Член сім`ї не надав інформацію". При цьому, суд погоджується із доводами представника заявника про відсутність обов`язку останнього згідно положень Кодексу України з процедур банкрутства додавати до декларацій інші документи, а саме докази про звернення боржника до членів сім`ї, докази їх відмови, докази звернення до інших уповноважених державою органів. Однак, виходячи з положень наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019р. № 2627/5, вказаний наказ містить умову, що боржник зазначає у декларації "Член сім`ї не надав інформацію" лише у випадку якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел. Проте, на підтвердження неможливості отримання інформації про майновий стан членів сім`ї з офіційних джерел боржником не надано жодних доказів. Долучені до заяви від 13.05.2022р. відомості (скріншоти) з сайтів про відсутність доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Кабінету електронних сервісів, он-лайн будинок юстиції не є належними та допустимими доказами неотримання такої інформації.

Разом з тим, судом зазначається, що постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022р. № 480 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану" було внесено зміни до низки нормативно-правових актів задля відновлення роботи нотаріусів та надання їм доступу до Реєстрів Міністерства юстиції України.

Нотаріуси, які матимуть доступ до Реєстрів мають бути включеними за окремою процедурою до затвердженого Міністерством юстиції України переліку нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна.

Відповідно до пп. 11 ч. 1 постанови КМУ від 6 березня 2022 р. № 209 "Про деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану" (зі змінами) інформація з Державного реєстру прав за зверненнями фізичних та юридичних осіб надається виключно державними реєстраторами, посадовими особами та нотаріусами, які відповідно до цієї постанови отримали доступ до цього Реєстру для проведення державної реєстрації.

Наказом Міністерства юстиції України від 03.05.2022р. № 1760/5 затверджено перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна (в т.ч. у Хмельницькій області).

Однак, до заяви не додано доказів звернення боржника до відповідних уповноважених користувачів, яким надано доступ до реєстрів, щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна була йому для заповнення розділів IV - XІІІ декларацій про майно та активи членів сім`ї боржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи (ч. 4 ст. 74 ГПК України).

Щодо посилань представника боржника про припинення дії договорів щодо надання доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно судом зазначається, що відповідно до Порядку забезпечення доступу осіб, уповноважених на здійснення реєстраційних дій, до Єдиних та Державних реєстрів, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 15.12.2015р. № 2586/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 03 лютого 2020 року № 340/5), доступ до реєстрів надається користувачу на безоплатній основі на підставі договору, укладеного відповідно до загальних засад цивільного законодавства.

У разі якщо користувачем є посадова особа державного органу, органу місцевого самоврядування договір укладається між суб`єктом, у трудових відносинах з яким перебуває такий користувач, та адміністратором реєстрів.

У разі якщо користувачем є державний нотаріус, договір укладається між державною нотаріальною конторою, у якій працює такий користувач, та адміністратором реєстрів.

У разі якщо користувачем є приватний нотаріус, його помічник, приватний виконавець, його помічник чи відповідальна особа, договір укладається між приватним нотаріусом, приватним виконавцем та адміністратором реєстрів.

У разі якщо користувачем є консульська посадова особа дипломатичного представництва та консульської установи України, договір укладається між Міністерством закордонних справ України та адміністратором реєстрів (п. 2 Порядку).

Однак, враховуючи вищезазначене, представником заявника не надано до матеріалів заяви доказів припинення дії договорів, що надають доступ до реєстрів, із вищевказаними користувачами, зокрема, нотаріусами перелік яких визначений наказом Міністерства юстиції України від 03.05.2022р. № 1760/5, та які отримали доступ до Державного реєстру прав.

Стосовно посилань представника заявника на Закон України "Про захист персональних даних" судом відмічається, що відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" інформація про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження, що міститься у Державному реєстрі прав, є відкритою, загальнодоступною та платною, крім випадків, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 6 Закону України "Про захист персональних даних" обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 11 Закону України "Про захист персональних даних" підставою для обробки персональних даних є необхідність захисту законних інтересів володільця персональних даних або третьої особи, якій передаються персональні дані, крім випадків, коли потреби захисту основоположних прав і свобод суб`єкта персональних даних у зв`язку з обробкою його даних переважають такі інтереси.

З аналізу вказаних положень вбачається, що вони є засадничими, адже формують принцип, згідно з яким обробка персональних даних дозволяється не тільки за згодою особи (суб`єкта персональних даних), але й без неї, однак лише у випадках, що визначені законом.

Таким чином, враховуючи, що боржник задля виконання п. 11 ч. 3, ч. 5 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства має надати заповнені належним чином декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2019, 2020 та 2021 роки, складених у відповідності до положень Кодексу України з процедур банкрутства та наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019р. № 2627/5, отримання боржником інформації про майновий стан членів сім`ї не потребує їх згоди, оскільки отримання боржником такої інформації здійснюється для конкретних і законних цілей (виконання вимог Кодексу України з процедур банкрутства, які ставляться при зверненні із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи).

У справі № 910/6639/20, Верховний Суд дійшов висновку, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в частини п`ятої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/6639/20 також зазначила, що включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб. До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, встановлені судом обставини під час розгляду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та неусунення заявником недоліків вказаної заяви, які були встановлені ухвалою господарського суду Хмельницької області від 09.05.2022р., унеможливлюють прийняття її до розгляду, а тому вказана заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та додані до неї документи підлягають поверненню заявнику, ОСОБА_1 , про що судом постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Частинами 1, 2, 3 ст. 38 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви про відкриття провадження у справі або закінчення строку на усунення недоліків заяви повертає її та додані до неї документи без розгляду.

Про повернення заяви про відкриття провадження у справі без розгляду господарський суд постановляє ухвалу. Повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Як свідчить прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, слід враховувати, що право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до відкриття провадження у справі.

Отже, недотримання заявником приписів ст. 116 КУзПБ та ст. 174 ГПК України, а також не усунення вказаних судом недоліків у встановлений судом строк свідчить у даному випадку про порушення процесуальної дисципліни, яка встановлена національним процесуальним законодавством та тягне за собою застосування наслідків, встановлених статтею 38 КУзПБ та 174 ГПК України - повернення заяви та доданих до неї документів заявнику.

З огляду на наведене, та враховуючи те, що заявник не усунув недоліків, про які зазначено в ухвалі про залишення заяви без руху, у повному обсязі, суд дійшов висновку про повернення заяви про відкриття провадження у справі і доданих до неї документів (в тому числі заяви арбітражного керуючого Рябчуна Р.М. № 79 від 17.02.2022р. про участь у справі про неплатоспроможність (вх. № 05-06/242/22 від 04.05.2022р.)).

На підставі викладеного, керуючись ст. 38 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

повернути заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та додані до неї документи без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом 10 днів до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Суддя С.В. Заверуха

Виготовлено 2 примірники:

1 - до справи;

2 - заявнику ОСОБА_1 (електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ).