ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

05 травня 2022 року справа № 903/69/18 (903/431/21)

Господарський суд Волинської області у складі судді Войціховського Віталія Антоновича, за участі секретаря судового засідання Ведмедюка Михайла Петровича

та за присутності представників:

від позивачів: Колб С.О. адвокат (ордер на надання правової допомоги від 05.05.2022р. серія АС №1038100 та ордер на надання правової допомоги від 05.05.2022р. серія АС №1038101)

від відповідача: Андріяш Н.В. адвокат (ордер на надання правової допомоги від 12.07.2021р. серія АС №1021880)

від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Богуцький О.Ю. адвокат (ордер на надання правової допомоги від 09.07.2021р. серія ВС №1083551)

Участь представника третьої особи у судовому засіданні 05.05.2022р. була забезпечена в режимі відеоконференції згідно ухвали суду від 21.04.2022р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Луцьку у приміщенні Господарського суду Волинської області в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за спільним позовом ОСОБА_1 , м. Луцьк та ОСОБА_2 , м. Луцьк

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+", м. Луцьк

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , м. Львів

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства

в межах провадження у справі №903/69/18

за заявою ОСОБА_4 , м. Луцьк

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+", м. Луцьк

встановив: 09 червня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду Волинської області із спільною позовною заявою до ТОВ "ІНВЕСТ+" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом №7 від 23.10.2014р.

Ухвалою суду від 11.06.2021р. позовну заяву було прийнято до розгляду в межах провадження у справі №903/69/18 про банкрутство ТОВ "ІНВЕСТ+" та відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 12.07.2021р., запропоновано учасникам судового процесу вчинити певні дії та надати суду відповідні додаткові матеріали.

09 липня 2021 року судом була зареєстрована заява за підписом адвоката Богуцького О.Ю. від 06.07.2021р. про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ).

Ухвалою від 12.07.2021р. розгляд справи в підготовчому судовому засіданні було відкладено, залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 , витребувано у Волинського обласного державного нотаріального архіву належним чином оформлені копії матеріалів нотаріальної справи, яка перебуває на збереженні, та на підставі яких було оформлено договір іпотеки від 23 жовтня 2014 року, укладений між ОСОБА_3 та ТОВ "ІНВЕСТ+" та зареєстрований приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Шкльодою Я.А. за №903, зокрема, протокол №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" () від 23 жовтня 2014 року.

02 серпня 2021 року судом було зареєстровано клопотання представника ОСОБА_3 адвоката Богуцького О.Ю. про закриття провадження у даній справі.

02 серпня 2021 року на виконання вимог ухвали від 12.07.2021р. Волинським обласним державним нотаріальним архівом супровідним листом від 30.07.2021р. №417/01-21 надано витребувані матеріали.

В судовому засіданні 03.08.2021р., за участі представника третьої особи, було постановлено ухвалу (відображена в протоколі засідання суду) про відкладення розгляду справи в підготовчому судовому засіданні в цілому та в частині клопотання третьої особи про закриття провадження у справі на 10.08.2021р., про що повідомлено сторін ухвалою від 03.08.2021р.

Ухвалою від 10.08.2021р. розгляд справи в підготовчому судовому засіданні було відкладено на 25.08.2021р., витребувано у Волинського обласного державного нотаріального архіву оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р.

Також за наслідками розгляду в судовому засіданні 10.08.2021р. клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, про закриття провадження у справі, заслуховування позицій представників заявника, позивачів та ліквідатора товариства-відповідача, судом було постановлено ухвалу (відображена в протоколі судового засідання) про відмову в його задоволенні, зокрема, з огляду на обставину відсутності правових підстав для задоволення клопотання.

Ухвалою від 25.08.2021р. судом було зобов`язано Волинський обласний державний нотаріальний архів надати для огляду в судовому засіданні оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р., викликано для участі в судовому засіданні уповноваженого представника Волинського обласного державного нотаріального архіву для безпосереднього огляду судом в засіданні суду за участі представника архівної установи оригіналу витребуваного судом протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", повідомлено Волинський обласний державний нотаріальний архів, що розгляд справи в підготовчому судовому засіданні відбудеться 02.09.2021р.

Ухвалою від 02.09.2021р. постановлено, розгляд спільного клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 02.09.2021р. про призначення у справі почеркознавчої експертизи, а також клопотання ОСОБА_3 від 01.09.2021р. про призначення у справі комплексної почеркознавчої та технічної експертиз відкласти, клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про тимчасове вилучення доказів, задовольнити, застосувати заходи процесуального примусу та тимчасово вилучити для дослідження судом та вирішення питання про призначення у справі експертиз оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р., котрий міститься у матеріалах нотаріальної справи, яка знаходиться у Волинського обласного державного нотаріального архіву, вилучення доказів в порядку ст. 24 Закону України "Про виконавче провадження" у Волинського обласного державного нотаріального архіву доручено Першому відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), зупинено провадження у справі до закінчення виконавчого провадження з вилучення доказів.

04 жовтня 2021 року на виконання вимог ухвали від 02.09.2021р. Першим відділом державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) супровідним листом від 01.10.2021р. №50604 було надано суду оригінал постанови про закінчення виконавчого провадження №66919480 від 01.10.2021р., оригінал ухвали від 02.09.2021р. та оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р.

Ухвалою від 06.10.2021р. провадження у справі було поновлено з 22.10.2021р., розгляд справи в підготовчому судовому засіданні призначено на 22.10.2021р.

Ухвалою від 22.10.2021р., поруч з іншим, було:

задоволено клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 02.09.2021р. про призначення експертизи, призначено по справі судову почеркознавчу експертизу проведення якої доручено експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, в рамках проведення почеркознавчої експертизи на вирішення експерту поставлено наступні питання: Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_2 чи іншою особою? Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?,

задоволено клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 від 01.09.2021р. про призначення у справі експертизи, призначено по справі судову комплексно-почеркознавчу та технічну експертизу проведення якої доручено експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, в рамках проведення комплексно-почеркознавчої та технічної експертизи на вирішення експерту поставлено наступні питання: Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу Загальних зборів №7 від 23.10.2014р. ТОВ "ІНВЕСТ+" давність виконання: а) друкованого тексту документу датуванню протоколу 23 жовтня 2014 року; б) підпису ОСОБА_5 у графі "голова зборів" датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року; в) підпису ОСОБА_6 у графі "секретар" датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року; г) підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року.

09.11.2021р. на адресу суду від Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України супровідним листом від 01.11.2021р. №19/103/3/7-10399-2021 надійшло клопотання за підписом судового експерта Гоменюк І.М. від 01.11.2021р. №CE-19/103-21/9202-ПЧ про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи в частині вільних зразків підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Також 09.11.2021р. судом було зареєстровано повідомлення Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 02.11.2021р. №19/103/3/7-10439-2021 відповідно до котрого у Волинському НДЕКЦ МВС України судова технічна експертиза за експертною спеціальністю 2.2. "Дослідження матеріалів документів" не проводиться у зв`язку з відсутністю фахівців, яким присвоєна кваліфікація судового експерта з правом проведення досліджень за даною експертною спеціальністю.

Ухвалою від 10.11.2021р. провадження у даній справі було поновлено з 02.12.2021р., клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 02.12.2021р., запропоновано позивачам подати вільні зразки підпису ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не менш ніж на 15-ти аркушах кожного з видів, запропоновано третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, надати письмові пояснення стосовно повідомлення Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 02.11.2021р. №19/103/3/7-10439-2021 про неможливість проведення Волинським НДЕКЦ МВС України судової технічної експертизи за експертною спеціальністю 2.2. "Дослідження матеріалів документів" у зв`язку з відсутністю фахівців, яким присвоєна кваліфікація судового експерта з правом проведення досліджень за даною експертною спеціальністю.

30.11.2021р. судом були зареєстровані письмові пояснення представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_3 (адвокат Малишак А.С.) від 25.11.2021р. щодо клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів та клопотання щодо неможливості проведення експертизи у справі Волинським НДЕКЦ МВС України. До пояснень долучено адвокатський запит від 11.11.2021р. та лист відповідь від 16.11.2021 №11/01-13/16111-21 на адвокатський запит. При цьому заявник в поясненнях засвідчив, що з метою забезпечення принципу всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи, з метою забезпечення принципу процесуальної економії, проведення судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документів слід доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

01 грудня 2021 року судом було зареєстроване клопотання представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (адвокат Мельничук М.С.) про долучення до матеріалів справи документів з вільними зразками підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвалою від 02.12.2021р. провадження у справі було зупинено на час проведення Волинським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України судової почеркознавчої експертизи, з метою проведення судової почеркознавчої експертизи на адресу Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України було направлено запитувані судовим експертом Гоменюк І.М. оригінали вільних зразків підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зобов`язано експерта Волинського НДЕКЦ МВС України подати експертний висновок в письмовій формі відповідно до ст. 98 ГПК України, вирішення клопотання ОСОБА_3 від 25.11.2021р. про доручення проведення призначеної у справі №903/69/18 (903/431/21) судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документів Київському науково-дослідному інституту судових експертиз було відкладено до надання Волинським НДЕКЦ МВС України експертного висновку стосовно проведеної судової почеркознавчої експертизи та повернення до суду оригіналу протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р. з матеріалами експертного висновку.

13 грудня 2021 року на адресу суду від Волинського НДЕКЦ МВС України супровідним листом від 10.12.2021р. №19/103/3/7-12041-2021 надійшов висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 09.12.2021р. №СЕ-19/103-21/9202-ПЧ та пакет експертної служби МВС за номером 5281648 з об`єктами дослідження.

Ухвалою від 17.01.2022р., поруч з іншим, проведення призначеної у справі за заявою ОСОБА_3 судової комплексно-почеркознавчої та технічної експертиз було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, в рамках проведення останніх на вирішення експерту поставлено наступні питання:

- Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу Загальних зборів №7 від 23.10.2014р. ТОВ "ІНВЕСТ+" давність виконання:

а) друкованого тексту документу датуванню протоколу 23 жовтня 2014 року;

б) підпису ОСОБА_5 у графі "голова зборів" датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року;

в) підпису ОСОБА_6 у графі "секретар" датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року;

г) підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року.

При цьому провадження у справі на час проведення експертиз було зупиненовідповідно до ст.ст. 228, 229 ГПК України.

14.02.2022р. до суду надійшов супровідний лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 07.02.2022р. №1088/819-4-22/34 про направлення клопотання ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яким доручено виконання судово-технічної експертизи документів №1569/22-34 у справі №903/69/18 (903/431/21). При цьому засвідчено, що у зв`язку зі значною поточною завантаженістю фахівців КНДІСЕ щодо проведення експертиз різної категорії складності за кримінальними, цивільними та господарськими справами та у зв`язку з тим, що призначена експертиза по суті є комплексною, і потребує поетапного дослідження з декількох судово-експертних спеціальностей, відповідно до п.1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5, провести призначену експертизу у визначені законом строки не вбачається за можливе. Таким чином, зазначена експертиза не може бути виконана у строк до 90 календарних днів.

Відтак, з огляду на зазначене та з посиланнями на п. 1.13 Інструкції, перед судом ініціюється питання погодження більш розумного строку проведення експертизи (понад 90 календарних днів), засвідчується, що у випадку незгоди з запропонованим терміном виконання експертизи, експертизу можна призначити іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у ст. 7 Закону України "Про судову експертизу". Про відповідне рішення просить повідомити письмово, але у разі неотримання відповіді, повідомляє, що строк проведення експертизи буде вважатися погодженим.

Зауважено, що для відшкодування витрат за проведення судової технічної експертизи документів №1569/22-34, у відповідності до ст. 15 Закону України "Про судову експертизу" та Інструкції про порядок та розміри відшкодування витрат та виплат винагороди особам, що викликаються до органів дізнання, досудового слідства, прокуратури, суду або до органів, у провадженні яких перебувають справи про адміністративні правопорушення, та виплати державним спеціалізованим установам судової експертизи за виконання їх працівниками функцій експертів і спеціалістів, затвердженої про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 01.07.1996р. № 710 та згідно наказу МЮ України №199/5 від 24.01.2022р. направляється рахунок №369 від 03.02.2022р. на суму 88 344,36 грн. для скерування платнику (згідно ухвали суду платник - ОСОБА_3 ) При цьому зауважується, що у разі ненадходження протягом 45 календарних днів від платника оплати вартості проведення призначеної експертизи, згідно п. 1.13. Інструкції, ухвала суду буде залишена без виконання.

Експерти Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Олег Посільський та ОСОБА_9 , яким доручено виконання судово-технічної експертизи документів №1569/22-34, за результатами попереднього вивчення копії ухвали від 17.01.2022р. про проведення комплексно-почеркознавчої та технічної експертиз та наданого об`єкту дослідження - протоколу № 7 загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", датованого 23.10.2014р., засвідчили про недостатність матеріалів, необхідних для проведення експертизи, тому на підставі п.2 (ч.2) ст. 69 ГПК України, а також п. 2.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 заявляють клопотання про необхідність надання:

- порівняльних зразків документів - оригіналів достовірно датованих документів, в яких містяться рукописні записи та підписи, виконані (не обов`язково фігурантами досліджуваного документа) пастами кулькових ручок синьо-фіолетового кольору (такими ж за кольором та відтінком, як і в досліджуваних підписах від імені ОСОБА_6 та ОСОБА_1 ) за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа в суді), у кількості не менше 20 (двадцяти) зразків з різними датами складання за кожен рік досліджуваного періоду;

- дозволу суду на вирізання штрихів реквізитів документів та фрагментів паперу у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п. 4 ст. 103 ГПК України, оформленого ухвалою, оскільки вирішення питань ухвали суду, відповідно до п. 4.11. Інструкції, потребує вирізання достатньої кількості штрихів реквізитів (записів, підписів, відтисків, друкованого тексту тощо), як у досліджуваному документі так і в порівняльних зразках документів. При цьому повідомляють, що вирізані фрагменти реквізитів будуть необоротно втрачені під час проведення досліджень, що не дозволить проводити їх додаткові та повторні дослідження; вирізання фрагментів проводиться після попереднього збереження зовнішнього виду документів на електрофотографічних копіях, які додаються до висновку експертів;

- порівняльних зразків документів - оригіналів достовірно датованих документів, на яких наявні друковані тексти, які друкувались на тому ж самому друкуючому пристрої, що і друкований текст у досліджуваному документі; порівняльні зразки необхідно надати за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа в суді); у кількості 5-10 зразків з різними датами складання за кожен місяць досліджуваного періоду.

Поруч цим експертами засвідчено, що з метою можливості використання всього обладнання, необхідного для проведення повного та всебічного дослідження, а також через те, що значна частина обладнання лабораторії не передбачає дослідження документів у зшивках (у тому числі вшитих в томі матеріалів справи) прохання надавати досліджувані документи та порівняльні зразки документів у відокремленому (розшитому) від матеріалів справи вигляді. Всі матеріали, необхідні для проведення експертизи, відповідно до п.п. 1 та 2 ст. 102 ГПК України мають бути надіслані до КНДІСЕ виключно через суд. До отримання додаткових матеріалів проведення експертизи було призупинено.

Відповідно до п.п. 1.13, 4.10 Інструкції, у разі незадоволення клопотання експертів у строк 45 календарних днів, ухвала суду буде залишена без виконання.

Ухвалою від 22.02.2022р. провадження у справі було поновлено з 21.03.2022р., клопотання судових експертів про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової комплексно-почеркознавчої та технічної експертиз призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 21.03.2022р., запропоновано сторонам/учасникам провадження у справі надати письмові пояснення стосовно обставин, викладених у клопотаннях експертів.

Ухвалою від 21.03.2022р. у задоволенні клопотання експертів Київського науково-дослідного інституту судових про надання матеріалів необхідних для проведення експертиз, відмовлено, у зв`язку з неможливістю виконання, підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.05.2022р.

Присутній в засіданні суду представник позивачів, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов та визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" оформлене протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р.

Присутня в засіданні суду представник відповідача, посилаючись на обставини, викладені у висновку експерта, повідомила суд про визнання позовних вимог.

Присутній в судовому засіданні представник третьої особи просив суд в задоволені позову відмовити, закрити провадження у справі оскільки позивачі звернулися до Господарського суду Волинської області з позовною вимогою, яка має немайновий характер і не підлягає вартісній оцінці, не стосується майна боржника і результати розгляду справи не вплинуть на обсяг ліквідаційної маси боржника, а тому не є пов`язаними із здійсненням провадження у справі про банкрутство ТОВ "ІНВЕСТ+".

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх в судовому засіданні представників, суд, оцінюючи подані докази за своїм переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов до висновку, що пред`явлений до відповідача позов підставний та підлягає задоволенню.

Викладена позиція пов`язана з наступними встановленими в судовому засіданні обставинами:

В силу ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Здійснюючи правосуддя, суд забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Гарантуючи судовий захист з боку держави, Конституція України, водночас, визнає право кожного будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань і це конституційне право не може бути скасоване або обмежене (ч. 5 ст. 55 Конституції України).

Конституція України визначає Україну як правову державу, в якій визнається і діє принцип верховенства права. Одним з основних фундаментальних елементів цього принципу є юридична визначеність (legal certainty). Юридичні норми мають бути чіткими, ясними і недвозначними, оскільки інше не може забезпечити їх однакове застосування.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997р. №475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №№2, 4, 7 та 11 до Конвенції", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, висловлювання "судом, встановленим законом" зводиться не лише до правової основи самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини" від 12.07.2001р. зазначено, що право на доступ до суду, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

У відповідності до ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Іноземці, особи без громадянства та іноземні юридичні особи мають право на судовий захист в Україні нарівні з громадянами і юридичними особами України. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України. кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону. Кожен має право на участь у розгляді своєї справи у визначеному процесуальним законом порядку в суді будь-якої інстанції.

Таким чином, конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і залежно від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Згідно ст.11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

У відповідності до ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до Статуту (нова редакція), затвердженого Загальними зборами учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 29.04.2014р. (протокол №6) та зареєстрованого державним реєстратором юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Реєстраційної служби Луцького міського управління юстиції Волинської області 30.04.2014р. за №1198/83, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" з кодом зареєстроване в якості юридичної особи суб`єкта господарської діяльності за адресою: Волинська область, м. Луцьк, вул. Коперника, 25.

Згідно Статуту товариства (нова редакція), затвердженого Загальними зборами учасників (протокол №6 від 29.04.2014р.), учасниками ТОВ "ІНВЕСТ+" виступають:

- ОСОБА_1 , паспорт: серія НОМЕР_2 , виданий Луцьким MB УМВС України у Волинській області, дата видачі: 23 січня 2002р., який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_3 ;

- ОСОБА_5 , паспорт: серія НОМЕР_4 , виданий Луцьким РВ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 21 липня 2010р., який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_5 ;

- ОСОБА_2 , паспорт: серія НОМЕР_6 , виданий Луцьким МУ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 27 червня 1997р., який проживає за адресою: АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_7 ;

- ОСОБА_6 , паспорт: серія НОМЕР_8 , виданий Луцьким МУ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 06 серпня 1996р., яка проживає за адресою: АДРЕСА_5 , ІПН НОМЕР_9 .

Відповідно до п.п. 4.1-4.2. Статуту товариства (нова редакція), для забезпечення діяльності товариства, за рахунок внесків учасників товариства, створено статутний (складений) капітал у розмірі 2 300 000 грн., що становить 100% статутного капіталу.

Вклад, оцінений в гривнях, становить частку в статутному (складеному) капіталі. частки учасників в статутному (складеному) капіталі товариства становлять:

- ОСОБА_1 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_5 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_2 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_6 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.

Згідно п. 9.1. Статуту (нова редакція) учасники мають право:

- брати участь в загальних зборах з правом вирішального голосу і голосувати особисто або через своїх представників;

- обиратися та бути обраними до органів управління та контролю товариства;

- брати участь в управлінні справами товариства у порядку, визначеному Статутом;

- брати участь в розподілі прибутків товариства та отримувати їхню частку (дивіденди);

- отримувати інформацію про діяльність товариства, а саме: на вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства, протоколи загальних зборів тощо;

- отримувати частину вартості майна товариства у випадку його ліквідації пропорційно частці у статутному (складеному) капіталі;

- придбати у першочерговому порядку цінні папери, випущені товариством;

- отримувати на праві користування майно товариства та користуватися у першочерговому порядку послугами, які надає товариство;

- а також інші права передбачені Статутом товариства та чинним законодавством України.

Управління товариством здійснюється: а) загальними зборами учасників; б) директором товариства; в) ревізійною комісією (п. 11.1. Статуту).

Відповідно до п.п. 11.2.-11.7. Статуту (нова редакція) вищим органом товариства є загальні збори учасників. Вони складаються із учасників або призначених ними представників.

Представники учасників можуть бути постійно або призначатися на певний строк. Учасник має право в будь -який час замінити свого представника, сповістивши про це інших учасників. Учасники вправі передавати свої повноваження на зборах іншому учаснику або його представнику. Учасники мають кількість голосів, пропорційно розміру їх часток у Статутному (складеному) капіталі товариства.

Загальні збори учасників обирають голову зборів учасників на строк до 3-х років повноваження якого припиняються обранням нового Голови зборів.

Збори розпочинає Голова. Позачергові збори скликаються та проводяться Голова зборів учасників.

Голова зборів:

- організує ведення протоколу Загальних зборів учасників товариства;

- від імені Загальних зборів учасників товариства укладає контракт з директором товариства.

Загальні збори учасників обирають Голову та секретаря зборів засновників.

Збори можуть приймати рішення з будь-яких питань діяльності товариства.

Виключною компетенцією зборів є:

а) визначення основних напрямків діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання;

б) внесення змін до статуту товариства, зміна розміру його статутного (складеного) капіталу;

в) створення та відкликання виконавчого органу товариства;

г) затвердження річних результатів діяльності товариства, включаючи його дочірні підприємства, затвердження звітів і висновків ревізійної комісії, порядку розподілу прибутку, строку та порядку виплати частки прибутку, визначення порядку покриття збитків;

д) створення, реорганізація та ліквідація дочірніх підприємств, філій та представництв, затвердження їх статутів та положень;

е) винесення рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб органів управління товариства;

є) затвердження правил процедури та інших внутрішніх документів товариства, визначення організаційної структури товариства;

ж) встановлення-розміру, форми і порядку внесення засновниками додаткових вкладів;

з) визначення форм контролю за діяльністю виконавчого органу, створення та визначення повноважень відповідних контрольних органів;

й) затвердження річних звітів та бухгалтерських балансів, розподіл прибутку та збитків товариства;

і) вирішення питання про придбання товариством частки учасника;

ї) виключення учасника з товариства;

й) прийняття рішення про ліквідацію товариства, призначення ліквідаційної комісії, затвердження ліквідаційного балансу.

Рішення з питань, зазначених у пунктах "а", "б", "ї" вважаються прийнятими, якщо за них проголосують засновники, що володіють у сукупності 50 відсотками загальної кількості голосів товариства.

З решти питань рішення приймаються простою більшістю голосів.

Пунктами 11.8.-11.9. Статуту (нова редакція) визначено, що чергові загальні збори учасників скликаються не рідше двох разів на рік. Позачергові збори учасників скликаються Головою зборів у разі неплатоспроможності товариства, у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення Статутного (складеного) капіталу.

Загальні збори учасників також скликаються на вимогу директора.

Учасниками товариства, що володіють у сукупності більш як двадцятьма відсотками голосів можуть вимагати скликання позачергових загальних зборів, учасників у будь-який час і з будь якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів вимога учасників про скликання не виконана, вони мають право самі скликати загальні збори.

Про проведення Загальних зборів засновники інформуються головою зборів за 30 днів до їх проведення, шляхом надіслання поштового повідомлення. У повідомленні про проведення Загальних зборів повинно бути зазначено час і місце проведення зборів товариства та порядок денний.

Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на зборах учасників за умови, що воно було поставлено на пізніше як за 25 днів до початку зборів. Не пізніше як за 7 днів до скликання Загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, пов`язаними з порядком денним зборів. З питань, не включення до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (Представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60% голосів. Директор має право брати участь у загальних зборах з правом дорадчого голосу. Учасники, які беруть участь у зборах реєструються секретарем із зазначенням кількості голосів, яку має кожний з учасників. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Згідно п. 9.3. Статуту (нова редакція) учасник товариства може звернутися до суду з заявою про визнання недійсним рішень загальних зборів учасників, які прийняті з порушенням чинного законодавства України.

Суд засвідчує, що учасники ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із позовною заявою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" () оформленого протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р. відповідно до якого:

Склад учасників:

- ОСОБА_1 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_5 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_2 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_6 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства.

Були присутні:

- ОСОБА_1 ;

- ОСОБА_5 ;

- ОСОБА_2 ;

- ОСОБА_6

На зборах присутні учасники , які володіють 100% голосів. Відповідно до Статуту товариства та чинного законодавства України загальні збори учасників вважаються правомочними.

Голова зборів ОСОБА_5 , секретар зборів ОСОБА_6 .

Порядок денний:

1. Розгляд клопотання ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП" (далі Позичальник) про надання згоди Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступити майновим поручителем (Іпотекодавцем) по грошових зобов`язаннях Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП" перед гр. ОСОБА_3 (Позикодавець).

2. Розгляд питання про уповноваження директора Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" на підписання договору іпотеки та додаткових угод до нього та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції з позикодавцем.

По першому питанню:

Слухали: ОСОБА_2 , який зачитав клопотання ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП", що в зв`язку із укладенням між позичальником та позикодавцем договору позики на суму 7 000 000 грн. строком на 2 роки зі сплатою за користування грошовими коштами 0,0 % річних (безпроцентний), товариство (ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП") просить виступити майновим поручителем по зобов`язаннях, що виникнуть з вищезгадуваного договору позики.

Вирішили: надати згоду Товариству з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступити майновим поручителем по зобов`язаннях Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП", що виникнуть в зв`язку із укладенням між позичальником та позикодавцем договору позики, на суму 7 000 000 грн., строком на 2 роки зі сплатою за користування грошовими коштами 0,0 % річних (безпроцентний). В якості належного виконання зобов`язань ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП", передати в забезпечення (іпотеку) позикодавцю майно товариства, а саме: Нежитлові приміщення в будівлі, літера "Е (1-2)", загальною площею 650,6 кв.м., що знаходяться за адресою : АДРЕСА_6 .

Голосували: одноголосно "За".

По другому питанню:

Слухали: ОСОБА_1 , який запропонував уповноважити директора ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_10 правом підпису на укладення договору іпотеки з позикодавцем відповідно, з правом укладення додаткових угод до договорів та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції.

Вирішили: уповноважити директора ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_10 правом підпису на укладення договору іпотеки з позикодавцем відповідно, з правом укладення додаткових угод до договорів та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції.

Голосували: одноголосно "За".

Учасники товариства:

Голова зборів: ОСОБА_5

Секретар: ОСОБА_6

ОСОБА_1

ОСОБА_2 .

За твердженнями позивачів, вказане рішення загальних зборів учасників товариства було прийнято з порушенням приписів чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, зокрема, було порушено порядок скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", а позивачі, як учасники товариства, не були належним чином повідомлені про проведення загальних зборів, останні участі у зборах не приймали, протоколу загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р. не підписували.

Вказані обставини, на думку заявників, свідчать про наявність підстав для визнання рішення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", результати якого оформлено протоколом №7 від 23.10.2014р., недійсним, що і виступило підставою для звернення до суду з даним позовом.

При цьому позивачами засвідчено, що про протокол загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р. їм стало відомо з листа ліквідатора ТОВ "ІНВЕСТ+" Рабана М.Т. від 29.03.2021р. про надання інформації, в якому ліквідатор просив учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надати інформацію та підтверджуючі документи (у разі наявності), а саме щодо:

- Чи брали Ви участь у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест +" на яких було прийнято рішення про передачу в іпотеку нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" відповідно до протоколу №7 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" від 23 жовтня 2014 року ?

- Чи надавали Ви згоду на передачу в іпотеку майна Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" ОСОБА_3 ?

- Чи відомо Вам, з якою метою Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступило майновим поручителем за іншу юридичну особу Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП" перед ОСОБА_3 ?

ОСОБА_1 листом від 01.04.2021р. у відповідь на запит від 29.03.2021р. повідомив, що йому не було відомо про те, що ТОВ "ІНВЕСТ+" передало в іпотеку наявне у нього нерухоме майно. Своєї згоди на подібного роду речі він не надавав, участі у зборах товариства 23.10.2014р. не приймав, про ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП" та ОСОБА_3 чує вперше.

ОСОБА_2 листом від 02.04.2021р. у відповідь на запит від 29.03.2021р. повідомив, що участі у загальних зборах учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 24.10.2014р. не приймав, протокол від 24.10.2014р. №7 не підписував. Своєї згоди, як учасника ТОВ "ІНВЕСТ+" на передачу в іпотеку майна ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_3 не надавав. Вважає, що дане поручительство є незаконним, тому, він як учасник товариства його не схвалював.

Відповіді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на запит ліквідатора Рабана М.Т. від 29.03.2021р. в матеріалах справи відсутні. Відповідно до наданих в засіданні суду представником відповідача пояснень відповіді від зазначених осіб до ліквідатора не надходили.

Згідно з ч. 1 ст. 113 ЦК України, господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.

Згідно зі ст.ст. 97, 98 ЦК України, органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом.

Частинами 1, 3 ст. 167 ГК України встановлено, що корпоративні права це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Особа стає носієм корпоративних прав з моменту набуття права власності на акції акціонерного товариства або вступу до інших господарських товариств.

Таким чином, поняття корпоративні права є формою управління товариством шляхом управління діяльності товариства, у тому числі і через вищий орган управління - загальні збори, шляхом винесення на обговорення та включення до порядку денного відповідних питань, необхідних для сталого функціонування та розвитку товариства, які в свою чергу спрямовані на отримання належної частини прибутку та майнових та/або грошових активів у разі припинення діяльності товариства, тощо.

При цьому, загальні збори є волеутворюючим органом товариства, рішення на якому приймається з урахуванням волі учасників та з огляду на кворум при голосуванні за такі рішення.

Згідно статті 116 ЦК України, учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); вийти у встановленому порядку з товариства; здійснити відчуження частки (її частини) у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом.

Згідно із ст. 60 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів. Брати участь у зборах з правом дорадчого голосу можуть члени виконавчих органів, які не є учасниками товариства. Учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Відповідно до ст. 61 названого Закону, загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами. Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу. Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників. Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.12.2019р. у справі №904/10956/16 викладено правову позицію, згідно з якою відповідно до ст. 167 ГК України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг узяти участі у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.06.2019р. у справі №926/3973/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020р. у справі №915/540/16 викладено правову позицію, відповідно до якої рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої статтями 43, 61 Закону України "Про господарські товариства". Права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

У постанові Верховного Суду від 16.10.2019р. у справі №915/698/18 викладено правову позицію, згідно з якою безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: 1) прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; 2) прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; 3) прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах; 4) відсутність протоколу загальних зборів, підписаного головою і секретарем зборів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 жовтня 2019 року по справі №923/876/16 суд зазначає, що своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного, зокрема вирішити, чи може він довірити участь у таких зборах своєму представнику з огляду на конкретні питання, які виносяться на розгляд зборів, чи визнати доцільним узяти участь у зборах особисто.

Судом наголошується, що згідно п. 11.8. Статуту (нова редакція) ТОВ "ІНВЕСТ+", в редакції станом на час проведення оспорюваних загальних зборів учасників, про проведення Загальних зборів засновники інформуються головою зборів за 30 днів до їх проведення, шляхом надіслання поштового повідомлення. У повідомленні про проведення Загальних зборів повинно бути зазначено час і місце проведення зборів товариства та порядок денний.

Відповідно до п. 11.9. Статуту (нова редакція) ТОВ "ІНВЕСТ+", в редакції станом на час проведення оспорюваних загальних зборів, загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (Представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60% голосів. Директор має право брати участь у загальних зборах з правом дорадчого голосу. Учасники, які беруть участь у зборах реєструються секретарем із зазначенням кількості голосів, яку має кожний з учасників. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Судом встановлено, що на час проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 23.10.2014р. позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були учасниками цього товариства та володіли часткою в статутному капіталі по 25% кожний, а тому вони мали право на участь у вказаних загальних зборах цього товариства.

Суд звертає увагу на те, що оскільки позивачі на момент проведення загальних зборів володіли 50% голосів (25% - ОСОБА_1 , 25% - ОСОБА_2 ), то без їх участі будь-які загальні збори учасників не могли бути повноваженими та мати необхідний кворум.

Крім того, за твердженням позивачів, яке не спростовано відповідачем, повідомлення про проведення 23.10.2014р. загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" вони взагалі не отримували.

Своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства (аналогічна правова позиція викладена у п. 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019р. у справі №923/876/16).

Судом встановлено, що в даному випадку в матеріалах справи відсутні належні, допустимі і достатні докази в розумінні ст.ст. 76-79 ГПК України, якими підтверджується повідомлення позивачів про проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 23.10.2014р., про їх порядок денний, що є порушенням порядку скликання цих зборів, а також прав позивачів, як учасників товариства з часткою у статутному капіталі товариства, брати участь в управлінні товариством, адже порушено право позивачів на управління товариством шляхом участі у загальних зборах його учасників.

З огляду на вказані обставини, враховуючи, що 23.10.2014р. загальні збори учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" були проведені з порушенням порядку їх скликання та за відсутності передбаченого Статутом товариства кворуму, суд вважає, що права ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства загальних зборах були порушені.

Відтак враховуючи, що позивачі володіють загальною часткою статутного капіталу ТОВ "ІНВЕСТ+" у розмірі 50 %, загальні збори учасників останнього відбулися за відсутності кворуму, а тому за змістом п. 11.9. Статуту ТОВ "ІНВЕСТ+" такі збори були неповноважними, а рішення прийняті на таких зборах порушують корпоративні права позивачів. Відсутність кворуму є безумовною підставою для визнання таких рішень недійсними.

Окрім того, суд засвідчує на відсутності реєстру учасників зборів ТОВ "ІНВЕСТ+" із зазначенням кількості голосів кожного учасника, передбаченого п. 11.9. Статуту ТОВ "ІНВЕСТ+", що також, на думку суду, унеможливлює встановлення правомочності загальних зборів, підставності прийнятого рішення.

Викладені порушення та недоліки протоколу загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р. №7 дозволяють зробити обґрунтований висновок про те, що 23.10.2014р. загальні збори ТОВ "ІНВЕСТ+" не проводилися.

За таких обставин суд вважає, що позивачами доведено наявність безумовних підстав для скасування рішення учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", яке оформлене протоколом загальних зборів ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р. №7.

Поруч з цим, суд зазначає, що ухвалою від 22.10.2021р. було задоволено клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 02.09.2021р. про призначення експертизи, призначено по справі судову почеркознавчу експертизу проведення якої доручено експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, в рамках проведення почеркознавчої експертизи на вирішення експерту поставлено наступні питання: Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_2 чи іншою особою? Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?

13 грудня 2021 року на адресу Господарського суду Волинської області від Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України супровідним листом від 10.12.2021р. №19/103/3/7-12041-2021 надійшов висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 09.12.2021р. №СЕ-19/103-21/9202-ПЧ в якому експертами здійснено наступні висновки:

- підпис від імені ОСОБА_2 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою.

- підпис від імені ОСОБА_1 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.

Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. ч. 1, 2 ст. 98 ГПК України).

Відповідно до ст. 104 ГПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка доказів має свій зміст: визнання допустимості, належності, достовірності, вірогідності, достатності і взаємозв`язку всієї сукупності доказів.

Відповідно до ст.ст. 104, 86 ГПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, з огляду на вищевикладені обставини та досліджені наявні в матеріалах справи докази та, зокрема, висновок експерта, суд приходить до висновку про задоволення позову з наведених вище підстав.

Заперечення представника третьої особи, адвоката Богуцького О.Ю. на пред`явлений позов, зокрема, з посиланнями на ті обставини, що провадження у справі слід закрити у зв`язку з тим, що позивачі звернулися до Господарського суду Волинської області з позовною вимогою, яка має немайновий характер і не підлягає вартісній оцінці, не стосується майна боржника і результати розгляду справи не вплинуть на обсяг ліквідаційної маси боржника та не є пов`язаними із здійсненням провадження у справі про банкрутство ТОВ "ІНВЕСТ+", відхиляються судом.

При цьому судом враховується, що статтею 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до ст. 7 КУзПБ, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Пунктом 8 частини 1 статті 20 ГПК України визначається, що господарські суди розглядають справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Інші доводи та заперечення сторін/учасників судового процесу судом розглянуті та відхилені як такі, що на результат вирішення спору задоволення позовних вимог з наведених вище підстав, впливу не мають.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.)

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно п. 2 ч.1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При цьому, частиною 9 вказаної статті визначено, що у випадку якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

В даному випадку враховуючи висновок суду про задоволення позовних вимог, доведення спору до суду з вини відповідача, суд вважає, що витрати, пов`язані з розглядом справи в суді (сплата судового збору), котрі поніс позивач (судовий збір на суму 2 270 грн. сплачено одноособово ОСОБА_1 ), слід відшкодувати йому відповідності до ст. 129 ГПК України за рахунок ТОВ "ІНВЕСТ+".

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 75, 76-80, 129, 236-240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" (м. Луцьк, вул. Єршова, 11, офіс 408, ) оформлене протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" (м. Луцьк, вул. Єршова, 11, офіс 408, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області 23.01.2002р., дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 2270 грн. витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.

4. Наказ на виконання рішення суду видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З врахуванням положень ст. ст. 253, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення буде складено протягом десяти днів з моменту проголошення вступної та резолютивної частин рішення.

Повне судове рішення

складено 11.05.2022р.

Суддя В. А. Войціховський