РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

07.02.2022Справа № 910/16524/21

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Заїки О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Проспект Валерія Лобановського, 4-В"

про визнання недійсними рішень

Представники учасників справи:

Від позивача: Карманський В.Б.;

Від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Проспект Валерія Лобановського, 4-В" (далі - відповідач) про визнання недійсними рішення позачергових загальних зборів від 28.01.2019, оформлені протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначив, що є власником квартири АДРЕСА_1 . У квітні 2021 року ОСОБА_1 стало відомо про проведення у вказаному будинку 28.01.2019 позачергових загальних зборів ОСББ "Червонозоряний 4-В", результати яких були оформлені протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019. Рішення, що були прийняті на вказаних позачергових зборах ОСББ, є незаконними, оскільки були прийняті з порушенням вимог Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", Закону України "Про особливості здійснення права власності багатоквартирного будинку" та положень Статуту ОСББ "Червонозоряний 4-В", а тому мають бути визнані недійсними. Зокрема, позивач зазначила, що був порушений порядок скликання, проведення та оформлення результатів загальних зборів, а прийняті на зборах рішення щодо розмірів внесків співвласників на утримання будинку та прибудинкової території були встановлені за відсутності кошторисів надходжень і витрат об`єднання на 2019-2020 роки, якими визначаються розміри платежів кожного співвласника на утримання будинку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/16524/21, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 15.11.2021.

Представник відповідача у підготовче засідання 15.11.2021 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час підготовчого засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 496.

11.11.2021 засобами поштового зв`язку від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

15.11.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

У підготовчому засіданні 15.11.2021 представник позивача подав клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2021, яку занесено до протоколу судового засідання відкладено підготовче засідання по справі № 910/16524/21 на 06.12.2021.

Представник відповідача у підготовче засідання 06.12.2021 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час підготовчого засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 518.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.12.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 17.01.2022.

Представник позивача у судовому засіданні 17.01.2022 підтримав заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача у судове засідання 17.01.2022 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 249.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2021, яку занесено до протоколу

судового засідання оголошено перерву по розгляду справи на 07.02.2022.

Відповідно до ч. 1-3, 5 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Згідно з правовою позицією, викладеною Верховним Судом, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (постанова Верховного Суду від 24.01.2018 у справі №907/425/16).

З урахуванням викладеного, неявка представника відповідача, належним чином повідомленого про час та місце судового засідання, не є перешкодою для розгляду даної справи по суті.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

В судовому засіданні 07.02.2022 судом завершено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва прийшов до висновку про можливість ухвалення рішення у даній справі у відповідності до приписів ч.ч. 4, 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 володіє квартирою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно

31.07.2013 було проведено державну реєстрацію ОСББ "Червонозоряний, 4-В", а 27.11.2017 рішенням позачергових загальних зборів співвласників ОСББ "Червонозоряний, 4-В", оформленим протоколом № 17-4 від 11.12.2012, був затверджений Статут цього об`єднання.

28.01.2019 відбулись позачергові загальні збори ОСББ "Червонозоряний, 4-В", за результатами яких було прийняте рішення, оформлене протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019, про затвердження розміру щомісячних внесків співвласників на утримання будинку та прибудинкової території для нежитлових приміщень, який на період лютий - квітень 2019 року встановлено на рівні 7,08 грн. Строк сплати щомісячних внесків встановлено до 20-го числа місяця наступного за розрахунковим. Цим же рішенням затверджено, що починаючи з травня 2019, без зміни встановлених строків сплати щомісячних внесків, запроваджено механізм диференціації оплати співвласників щомісячних внесків на утримання будинку і прибудинкової території для нежитлових приміщень, а саме - при авансовій сплаті щомісячного внеску або сплаті щомісячного внеску до 20-го числа місяця наступного за розрахунковим встановлено розмір щомісячного внеску - 7,00 грн. за кв.м.; при сплаті щомісячного внеску після 20-го числа місяця наступного за розрахунковим (починаючи з 21-го числа) встановлено розмір щомісячного внеску - 7,08 грн. за кв.м.; при сплаті щомісячного внеску у строк, що перевищує 60 днів (починаючи з 61-го дня) після закінчення розрахункового місяця встановлено розмір щомісячного внеску - 10,00 грн.

Також указаним рішенням були затверджені розміри внесків на утримання буднику та прибудинкової території для житлових приміщень, та проінформовано учасників об`єднання про заплановані видатки на місяць, що склали 193 028,40 грн., а на рік - 2 316 340,80 грн.

Усі зазначені рішення (згідно з протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019) були прийняті одноголосно "за" 118-ма голосами (шляхом поіменного голосування 57 голосів, а шляхом опитування - 61 голос), тобто 100 % від кількості співвласників, що брали участь у голосуванні або 77,1 % від загальної кількості співвласників, що становить 153 особи.

Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_2 зазначає, що вказані рішення позачергових загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В" були прийняті з порушенням порядку скликання та проведення позачергових загальних зборів, а також порядку оформлення результатів таких зборів. Крім того, позивач вказує на необґрунтованість встановлених розмірів внесків співвласників на утримання будинку та прибудинкової території для нежитлових приміщень.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Стаття 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 2 наведеної статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, серед яких визнання правочину недійсним, відновлення становища, яке існувало до порушення. Згідно частини 2 статті 16 ЦК України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Так, згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частинами 1, 4 ст. 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Статтею 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено, що об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників (ч. 3 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку"). Порядок скликання установчих зборів регулюється частинами 3-5 ст. 6 вказаного Закону. Так, скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень (ч. 3).

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (ч. 4). Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів (ч. 5).

При цьому, як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 27.03.2018 по справі № 904/6983/17, спосіб повідомлення учасників товариства про проведення загальних зборів, обраний особою, що їх скликає, повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. У випадку заперечення учасником факту повідомлення його з боку товариства про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється.

Крім того, процедура повідомлення ініціативною групою ОСББ усіх співвласників будинку, дотримання якої є свідченням правомірності проведення зборів, не ставиться Законом в залежність від можливості/неможливості впливу голосу певної особи на сам результат голосування. Таким чином, свідченням незаконності прийняття зборами рішення є недотримання ініціативною групою/правлінням ОСББ порядку повідомлення саме усіх співвласників будинку про проведення засідання, без дослідження обставини впливу голосу певної особи на сам результат голосування. Вказаний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 01.10.2020 по справі № 916/2556/19.

Отже, відповідно до наведених норм належним порядком та способом повідомлення про установчі збори власників квартир або нежилих приміщень є: по-перше - обов`язкова письмова форма повідомлення; по-друге - необхідність повідомлення кожного власника квартири або приміщення; по-третє - таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

У протоколі № 19-5/8 від 12.02.2019 (що оскаржується) зазначено, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 становить 153 особи (100 %). У голосуванні на зборах 28.01.2019 р. взяли участь особисто та/або через представників співвласники у кількості 118 осіб, а саме - 57 осіб (результати поіменного голосування), а у письмовому опитуванні - 61 особа (за листками письмового опитування співвласників).

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що справжня кількість співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 є більшою ніж 153 особи та становить щонайменше 162 співвласника, що підтверджується наявними у матеріалах справи правоустановчими документами (свідоцтвами про право власності, договорами дарування, договорами купівлі-продажу майна, договорами купівлі-продажу майнових прав), а також довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення позивача ОСОБА_1 , в порядку, визначеному ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", а відповідачем таких доказів не надано.

Таким чином судом встановлено, що відповідачем був порушений порядок скликання установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , які відбулись 28.01.2019 та оформлені протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019.

Стосовно порядку проведення позачергових загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В" суд прийняв до уваги таке.

Відповідно до ч. 20 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" саме до компетенції правління відноситься призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Так само згідно з п. 4.3.4 Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" до компетенції правління віднесено призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Зі змісту спірного протоколу вбачається, що з усіх питань, поставлених на порядок денний позачергових зборів ОСББ 28.01.2019, виступав голова загальних зборів ОСОБА_3 , який підписав протокол № 19-5/8 від 12.02.2019 р. Водночас, у матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_3 станом на час проведення зборів ОСББ (28.01.2019) був уповноваженою особою проводити такі збори від імені правління ОСББ "Червонозоряний, 4-В" та призначати письмове опитування співвласників. Також відсутні докази утворення комісії для проведення такого письмового опитування.

Отже, за висновком суду, загальні збори ОСББ "Червонозоряний, 4-В" фактично були проведені неуповноваженою особою із порушенням порядку скликання позачергових загальних зборів ОСББ , їх проведення та оформлення результатів загальних зборів.

Щодо порядку підрахунку голосів суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" загальні збори проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Порядок проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку регулюється частинами 6-12 ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників (ч. 6).

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку (ч. 7). Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності (ч. 8). Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників (ч. 9).

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти") (ч. 12).

Відповідно до цих норм Закону, якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається не прийнятим (ч. 10).

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Частиною 8 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" встановлено, що письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по-батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час проведення підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Зі змісту указаних положень закону вбачається, що визначення загальної кількості усіх співвласників будинку під час проведення загальних зборів є істотною умовою при проведенні підрахунку голосів та визначенні того, чи достатньо отримано голосів для прийняття рішення загальними зборами.

Однак, як вже встановлено судом, загальна кількість співвласників будинку АДРЕСА_2 в протоколі № 19-5/8 від 12.02.2019 була неправильно вказана, що свідчить про помилковість підрахунку відповідачем кількості голосів достатніх для того, щоб рішення вважалось прийнятим у відповідності до вимог Закону.

Стосовно способу голосування учасників на загальних зборах (шляхом поіменного голосування та шляхом письмового опитування) суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Згідно з ч. 13 ст. 10 вказаного Закону статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Відповідно до ч. 14 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Відповідно до п. 4.2.7 Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос, незалежно від площ та кількості житлових приміщень чи машиномісць, що перебувають у власності.

Так, зі спірного протоколу вбачається, що у голосуванні на зборах 28.01.2019 шляхом поіменного голосування взяли участь особисто та/або через своїх представників 57 співвласника будинку.

Однак, з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на загальних зборах 28.01.2019 у поіменному голосуванні за 8 співвласників будинку АДРЕСА_2 голосували інші особи, які не є такими співвласниками.

Так само, з 61 особи, зазначеної у спірному протоколі № 19-5/8 від 12.02.2019 р., які голосували шляхом письмового опитування, за 24 співвласників будинку проголосували особи, які не є співвласниками цього будинку. Зокрема, за обох власників квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242676009 від 02.02.2021) голосував один ОСОБА_6 ; за власника квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_7 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242401422 від 29.01.2021) голосувала ОСОБА_8 ; за власника квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_9 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242695246 від 02.02.2021) голосував ОСОБА_10 , за власника квартири АДРЕСА_6 ОСОБА_11 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242410803 від 29.01.2021) голосувала ОСОБА_12 ; за власника квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_13 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242669677 від 02.02.2021) голосував ОСОБА_14 ; за власника квартири АДРЕСА_8 ОСОБА_15 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242538825 від 01.02.2021) голосував ОСОБА_16 ; за власника квартири АДРЕСА_9 ОСОБА_17 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242524288 від 01.02.2021) голосувала ОСОБА_18 ; за власника квартири АДРЕСА_10 ОСОБА_19 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242691971 від 02.02.2021) голосувала ОСОБА_20 ; за власника квартири АДРЕСА_11 ОСОБА_21 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242524833 від 01.02.2021) голосувала ОСОБА_22 ; за власника квартири АДРЕСА_12 ОСОБА_23 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242524677 від 01.02.2021) голосувала ОСОБА_24 ; за власника квартири АДРЕСА_13 ОСОБА_25 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242411104 від 29.01.2021) голосував ОСОБА_26 ; за власника квартира АДРЕСА_14 ОСОБА_27 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242411104 від 29.01.2021) голосував ОСОБА_28 ; за власника квартири АДРЕСА_15 ОСОБА_29 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242413578 від 29.01.2021) голосував ОСОБА_30 ; за власника квартири АДРЕСА_16 ОСОБА_31 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242413578 від 29.01.2021) голосував ОСОБА_32 ; за власників квартири АДРЕСА_17 ОСОБА_33 та ОСОБА_34 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242249681 від 28.01.2021) голосувала лише одна ОСОБА_35 ; за власника квартири АДРЕСА_18 ОСОБА_36 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242405900 від 29.01.2021) голосував ОСОБА_37 ; за власника квартири АДРЕСА_19 ОСОБА_38 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242684590 від 02.02.2021) голосував ОСОБА_39 ;за власника квартири АДРЕСА_20 ОСОБА_40 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 241823827 від 02.02.2021 та витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 15621202 від 27.12.2013) голосував ОСОБА_41 ; за власника квартири АДРЕСА_21 ОСОБА_42 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 241818722 від 26.01.2021 та свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 13.05.2014) голосував ОСОБА_43 ; за власника квартири АДРЕСА_22 ОСОБА_44 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 241848983 від 26.01.2021) голосував ОСОБА_45 ; за власника квартири АДРЕСА_23 ОСОБА_46 (відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.04.2012) голосував ОСОБА_46 ; за власника квартири АДРЕСА_24 ОСОБА_47 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 242412093 від 29.01.2021 р.) голосувала ОСОБА_47 ; за власника квартири АДРЕСА_25 ОСОБА_48 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №243709615 від 09.02.2021) голосував ОСОБА_49 ; за власника приміщення АДРЕСА_38 ОСОБА_50 (відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 255045351 від 29.04.2021) голосував ОСОБА_51 .

При цьому в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили, що у осіб, які проголосували замість зазначених співвласників будинку, були наявні будь-які повноваження на вчинення таких дій.

Отже, 22 голоси осіб, які голосували замість співвласників будинку, не могли бути враховані при підрахунку голосів.

Співвласником багатоквартирного будинку (власником квартири) є саме фізична (юридична) особа, на яку зареєстроване майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Представником співвласника може бути фізична чи юридична особа, яка на підставі договору чи закону має право представляти інтереси співвласника (ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Виходячи з цього, дружина/чоловік співвласника (власника квартири) може представляти його інтереси виключно на підставі документів, що посвідчують право на таке представництво, які в матеріалах справи відсутні.

Також зі змісту результатів поіменного голосування та листків письмового опитування вбачається, що деякі співвласники голосували двічі. Так, протокол № 19-05/8 від 12.02.2019 містить 2 листка письмового опитування одного і того ж власника ОСОБА_52 за квартиру АДРЕСА_26 , ОСОБА_38 - за квартири АДРЕСА_27 та АДРЕСА_19 , а з реєстрів поіменного голосування слідує, що двічі проголосували власники квартир АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 - ОСОБА_53 та АДРЕСА_45, АДРЕСА_46, АДРЕСА_47 - ОСОБА_54 .

У той час, як відповідно до п. 4.2.7 Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос, незалежно від площ та кількості житлових приміщень чи машиномісць, що перебувають у власності.

Отже, враховуючи встановлені обставини, суд доходить висновку, що під час голосування 28.01.2019 відповідач вказав недостовірні дані щодо дійсної кількості осіб, які проголосували за рішення, оформлені спірним протоколом. За підрахунком суду кількість таких осіб становить 92 особи та є меншою, ніж 2/3 голосів від справжньої загальної кількості усіх співвласників, що становить не менше 162 особи.

Тобто фактично був відсутній кворум для розгляду питань, винесених на голосування, а тому рішення, оформлені спірним протоколом, зокрема й щодо затвердження розмірів внесків на утримання будинку та прибудинкової території для житлових та нежитлових приміщень, не могли бути прийняті.

Крім того, судом були встановлені інші порушення під час голосування.

Так, деякі реєстри результатів голосування на позачергових загальних зборах щодо питань порядку денного та листки письмового опитування не містять достатньої інформації, яка б надала можливість ідентифікувати осіб, які брали участь у зборах та достовірно встановити факт прийняття участі у голосуванні саме власниками (співвласниками) майна. Так, у листках письмового опитування не вказано ім`я та по-батькові співвласників квартир АДРЕСА_30 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_31 (не вказано по батькові), АДРЕСА_32 (не вказано по-батькові), АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_36 (не вказано по-батькові), № АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_8 (не вказано по-батькові), № АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 (не вказано по-батькові), № АДРЕСА_41 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_42 (не вказано по-батькові); у листку письмового опитування власника квартири АДРЕСА_35 не вказано прізвище, ім`я та по-батькові співвласника, а у листку письмового опитування власника квартири АДРЕСА_43 допущено виправлення дати проведення письмового опитування.

При цьому усі листки письмового опитування не містять відомостей, що підтверджують право власності особи на об`єкт нерухомості відповідно до положень Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", як-то: назва документа; серія документа (за наявності); номер документа; дата видачі документа; уповноважений суб`єкт, що видав документ; додаткові відомості про документ (за наявності). Тобто, ідентифікація співвласників житлового чи нежитлового приміщення не проводилась.

З приводу доводів позивача про необґрунтованість розміру внесків за утримання будинку та прибудинкової території, що були встановлені 28.01.2019 р. загальними зборами ОСББ "Червонозоряний, 4-В" та зафіксовані у спірному протоколі № 19-5/8 від 12.02.2019 р., суд зазначає наступне.

Відповідно до Статуту ОСББ та положень ст. 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" основною діяльністю об`єднання співвласників багатоквартирного будинку є здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно зі статтею 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласники мають право в установленому порядку одержувати інформацію про діяльність об`єднання. Об`єднання, в свою чергу, на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти.

Тариф на послугу з утримання будинку та прибудинкової території має в тому числі розраховуватись відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 "Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на комунальні послуги", якою передбачена прозорість його складових та економічна обґрунтованість.

Зі змісту наведених норм вбачається, що ті об`єднання, які власними силами здійснюють утримання будинку та прибудинкової території, самі встановлюють розмір своїх внесків ОСББ (інших платежів) щодо утримання будинку і прибудинкової території. Але для визначення економічно обґрунтованого розміру та прозорого складу таких внесків (платежів) необхідно виходити з розміру витрат на утримання будинку і прибудинкової території, що, в першу чергу, залежить від складу робіт та послуг, які оберуть співвласники багатоквартирного будинку.

Згідно з пунктом 6.1 розділу VI Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" кошти об`єднання, включаючи кошти ремонтного, резервного фондів, витрачаються правлінням згідно з кошторисами, затвердженими загальними зборами співвласників, та окремими рішеннями загальних зборів співвласників. Якщо інше не встановлено рішенням загальних зборів співвласників, кошторис повинен передбачати такі статті витрат: витрати особі, що здійснювала управління будинком; витрати на утримання і ремонт спільного майна; витрати на оплату комунальних та інших послуг; витрати фондів об`єднання; інші витрати.

Відповідно до абз. 2 п. 6.1 Vl Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" правління об`єднання складає щорічний кошторис надходжень і витрат на наступний фінансовий рік і визначає розміри платежів кожного зі співвласників об`єднання. Кошторис об`єднання складається не пізніше 31 грудня поточного року з подальшим затвердженням на чергових загальних зборах співвласників об`єднання.

Отже, загальні збори мають повноваження на затвердження розміру внесків на наступні періоди у тому разі, якщо такий розмір попередньо був визначений правлінням у кошторисі, який також затверджується загальними зборами ОСББ.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні щорічні кошториси ОСББ "Червонозоряний, 4-В" на 2019 та 2020 роки, як і відсутні докази затвердження їх загальними зборами об`єднання.

За таких обставин суд погоджується з доводами ОСОБА_1 про те, що розміри внесків за утримання будинку та прибудинкової території, які були затверджені протоколом загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В" № 19-5/8 від 12.02.2019 р., є необґрунтованими.

Відповідач, зі свого боку, доводів позивача належними та допустимими доказами не спростував.

Відповідно до статей 73, 74, 76 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи, а вірогідні докази - це ті, які на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд, оцінивши надані сторонами докази у сукупності зі встановленими у справі обставинами, дійшов висновку, що позачергові збори ОСББ "Червонозоряний 4-В", що відбулись 28.01.2019, були проведені з порушенням вимог чинного законодавства України, а тому рішення цих зборів, оформлені протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019, належить визнати недійсними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 236 - 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Проспект Валерія Лобановського, 4-В" від 28.01.2019, оформлене протоколом № 19-5/8 від 12.02.2019.

3. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Проспект Валерія Лобановського, 4-В" (пр-т. Червонозоряний, буд. 4-В, м. Київ, 03037; ідентифікаційний код 38855422) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_44 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 ГПК України, і може бути оскаржено в порядку та строк встановлені статтями 254, 256, 257 ГПК України.

Повне рішення складено 19.05.2022.

Суддя М.Є.Літвінова