ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"10" травня 2022 р. Справа№ 910/8630/21

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Буравльов С.І.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго»

на рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. (повне рішення складено 27.08.2021 р.)

у справі № 910/8630/21 (суддя - Селівон А.М.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго»

до Приватного підприємства «Бонвояж»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору нас стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Зоряний РГТ»

про стягнення 194435,84 грн

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось з позовом до Приватного підприємства «Бонвояж» про стягнення 194435,84 грн, а саме: 176470,26 грн основної заборгованості, 14120,50 грн інфляційних втрат, 3845,08 грн 3% річних за договором купівлі-продажу теплової енергії № 18-19/10 від 02.11.2018 р.

Рішенням Господарського суду м. Києва 21.07.2021 р. (повне рішення складено 27.08.2021 р.) у справі № 910/8630/21 в задоволенні позову Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» 26.01.2022 р. засобами поштового зв`язку подало апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Також у тексті апеляційної скарги Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2022 р. апеляційну скаргу у справі № 910/8630/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2022 р. відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) "Київтеплоенерго" на рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. у справі № 910/8630/21 та витребувано з Господарського суду м. Києва матеріали справи № 910/8630/21.

21.02.2022 р. до суду надійшли матеріали справи № 910/8630/21.

У зв`язку з введенням в Україні воєнного стану з 24.02.2022 р. на підставі указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р., з урахуванням наказу голови Північного апеляційного господарського суду від 03.03.2022 р. "Про встановлення особливого режиму роботи Північного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану", судом не вирішено питання щодо відкриття апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення апеляційної скарги без руху у справі № 910/8630/21 у встановлений процесуальний строк.

Суд, зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Разом з цим, перевіривши матеріали апеляційної скарги, суд зазначає, що до скарги не додано доказів, які підтверджують сплату судового збору за її подання у встановлених законом порядку та розмірі.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 наведеної норми встановлені розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (підпункт 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір» сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 4374,80 грн та розраховується наступним чином: 2916,53 грн (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви) * 150% (при поданні апеляційної скарги) = 4374,80 грн.

Разом з цим, як вже було зазначено, до апеляційної скарги заявником не додано жодних доказів сплати судового збору за її подання, як і не надано доказів звільнення від сплати судового збору.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу частина 1 статті 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна скарга Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» на рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. у справі № 910/8630/21 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави несплати судового збору за її подання у встановлених порядку та розмірі.

При цьому колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Також, як зазначалося вище, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» просить поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки повний текст судового рішення скаржнику не надходив, останній ознайомився з повним текстом рішення з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Проте, апеляційний суд вважає доводи позивача стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними і допустимими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, оскільки у даному випадку повне рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. складено 27.08.2021 р., заявник мав подати апеляційну скаргу у строк до 16.09.2021 р. включно. Разом з цим дану апеляційну скаргу подано лише 26.01.2022 р., тобто з пропуском процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів звертає увагу також на те, що згідно положення п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу (ч. 3 ст. 256 ГПК України).

Як зазначено позивачем у заяві про поновлення строку, копію повного тексту рішення суду від 21.07.2021 р. Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» не отримано.

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення не було відправлено учасникам у зв`язку з відсутністю фінансування для здійснення поштових відправлень, що підтверджується відповідним штампом на зворотній частині рішення.

Окрім цього, судова колегія також вважає за необхідне наголосити заявнику на наступному.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Як убачається з матеріалів справи, представник позивача був присутній у судовому засіданні 21.07.2021 р. під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення суду, отже був обізнаний з результатом розгляду даної справи.

Також, згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. у справі № 910/8630/21 оприлюднено у реєстрі 09.09.2021 р. Тобто, саме з цієї дати Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго», у випадку не отримання копії рішення за допомогою засобів поштового зв`язку, могло ознайомитися зі змістом оскаржуваного рішення та мотивами його вирішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Судові рішення, внесені до реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 21.02.2018 р. у справі № 2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи наведені положення та правову позицію Верховного Суду, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» не було позбавлене права та можливості, враховуючи обізнаність скаржника з ходом даного судового провадження, самостійно ознайомитись з оскаржуваним рішенням суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

З огляду на усе вищезазначене, оскільки позивач належним чином не довів поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, заява про поновлення строку, викладена Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» у тексті апеляційної скарги, є необґрунтованою.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України у чинній редакції апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» на рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. у справі № 910/8630/21 також підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави необґрунтованості заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження. Позивачу слід дотриматися зазначених в цій ухвалі вказівок і надати суду іншу заяву про поновлення строку та, у разі наявності, підтверджуючі докази поважності причин пропуску процесуального строку.

Одночасно суд звертає увагу скаржника, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 234, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго» на рішення Господарського суду м. Києва від 21.07.2021 р. залишити без руху, надавши скаржникові строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Попередити Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністанції) «Київтеплоенерго», що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків в частині надання доказів сплати судового збору, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржникові, а у випадку не усунення у встановлений термін недоліків стосовно подання заяви про поновлення строку - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя С.І. Буравльов