УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

м. Київ

16.05.2022справа №910/21325/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали справи № 910/21325/21

за позовом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, буд. 10, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 19020407)

до фізичної особи - підприємця Романенко Таїсії Вікторівни ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - комунальне підприємство «Київпастранс» (вул. Набережне шосе, буд. 2, м. Київ, 04070; ідентифікаційний код 31725604),

про розірвання договору та усунення перешкод в користуванні майном шляхом виселення,

за участю представників:

позивача - Онищенко Т.Ю. (довіреність від 12.05.2022 №062/02/07-1676);

відповідача - Чорного І.Т. (ордер від 16.05.2022 серія АІ №1231461);

третьої особи - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до фізичної особи - підприємця Романенко Таїсії Вікторівни (далі - Підприємець) про:

- розірвання укладеного Департаментом, Підприємцем та комунальним підприємством «Київпастранс» (далі - КП «Київпастранс») договору від 18.01.2017 №1332-1 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду (далі - Договір);

- усунення перешкод в користуванні майном шляхом виселення Підприємця з орендованого майна, а саме нежитлового приміщення загальною площею 173,39 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, вулиця Тулузи, 1 на першому поверсі (далі - нежитлове приміщення).

Позов мотивовано тим, що:

- 18.01.2017 Департаментом (орендодавець), Підприємцем (орендар) та КП «Київпастранс» (балансоутримувач) укладено Договір, відповідно до якого орендодавець на підставі протоколу постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 06.12.2016 №33 передає, а орендар приймає в оренду нежитлове приміщення, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва для розміщення кафе, що не здійснює продовж товарів підакцизної групи;

- згідно з пунктом 9.1 Договору його дію встановлено з 18.01.2017 до 16.01.2020; у зв`язку з відсутністю заперечень з боку орендодавця та КП «Київпастранс» Договір було продовжено до 16.01.2023;

- відповідно до підпункту 8.3 пункту 8 Договору нежитлове приміщення повинне використовуватися орендарем тільки за цільовим призначенням, обумовленим підпунктом 1.1 пункту 1 Договору;

- з метою перевірки цільового використання нежитлового приміщення КП «Київпастранс» проведено обстеження та встановлено, що відповідач використовує нежитлове приміщення не за цільовим призначенням, про що складено акт від 03.12.2021;

- 11.06.2020 Департаментом надсилався лист №062/05-20-3871, в якому орендодавець висловив свій намір щодо розірвання Договору, зазначивши також про те, що відповідачем не виконано зобов`язання зі сплати орендної плати на рахунок КП «Київпастранс»; заборгованість з орендної плати орендарем за використання нежитлового приміщення станом на 01.04.2020 становила 173 935,67 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 08.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 31.01.2022; залучено до участі у справі КП «Київпастранс» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Підприємець 24.01.2022 подала суду відзив на позовну заяву, в якому заперечила проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що: підстави для дострокового розірвання Договору відсутні, а факт нібито вчиненого відповідачем порушення умов Договору не доведений, оскільки факту використання орендованого майна не за цільовим призначенням чи факту передачі зобов`язань за Договором (об`єкту оренди в цілому або частково в користування) третім особам позивачем суду не подано; крім того, позов поданий та підписаний не уповноваженою особою, у зв`язку з чим підлягає залишенню без розгляду з підставі пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Ухвалою господарського суду міста Києва від 31.01.2022 підготовче засідання відкладено на 28.02.2022.

Третя особа 03.02.2022 подала суду пояснення щодо відзиву на позов, а 07.02.2022 - додаткові пояснення.

У зв`язку із введенням Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України воєнного стану підготовче засідання 28.02.2022 не відбулося.

З огляду на продовження Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 строку дії воєнного стану на території України, з метою уникнення можливості завдання шкоди життю і здоров`ю працівників апарату суду та представників сторін, ухвалою господарського суд міста Києва від 11.04.2022 відкладено судове засідання на 16.05.2022.

У підготовче засідання 16.05.2022 з`явилися представники позивача і відповідача, представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився.

Представник відповідача наполягав на тому, що позовна заява Департаменту має бути залишена судом без розгляду у зв`язку з тим, що позовна заява підписана не уповноваженою особою.

Представник позивача заперечила проти доводів представника відповідача.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до огляду судової практики Верхового Суду щодо представництва інтересів учасників справи адвокатом та самопредставництва в господарському процесі (рішення, внесені до ЄДРСР, за січень 2018 року - березень 2021 року) Верховний Суд у своїх рішеннях (постанова Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 01.04.2020 у справі №904/5898/18, ухвали Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 21.01.2020 у справі №924/440/19, від 18.03.2020 у справі №910/14830/18, від 01.04.2020 у справі №922/2733/19) звертає увагу, що 29.12.2019 набрав чинності Закон України від 18.12.2019 №390-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» (далі - Закон №390), яким, зокрема, викладено в новій редакції частини третю і четверту статті 56 ГПК України:

« 3. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

4. Держава. Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника».

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «самопредставництво» і «представництво» (ухвали Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 13.03.2020 у справі №922/2844/19, від 01.04.2020 у справі №922/2733/19).

Прийнятий Закон визначає поняття «самопредставництво юридичної особи» шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а й за іншими уповноваженими особами (ухвала Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 21.01.2020 у справі №924/440/19).

Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 13.03.2020 у справі №922/2844/19, від 22.02.2021 у справі №908/183/20) звернув увагу нате, що за загальним правилом у теорії права самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням.

При цьому в згаданих ухвалах Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі №9901/39/20.

В ухвалі від 21.01.2020 у справі №924/440/19 Верховний Суд дотримується позиції, що працівник органу державної влади, органу місцевого самоврядування підтверджує право на звернення від імені такого органу в порядку самопредставництва, для чого; надає суду:

- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або

- оригінал чи копію трудового договору (акта про призначення) або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції, в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника; та

- окреме доручення (резолюцію) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено права такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

Водночас, якщо надані заявниками документи були прийняті до внесення Законом №390 змін до статті 56 ГПК України і за своїм змістом не охоплюють зазначених змін, то такі документи не підтверджують наявності в особи повноважень діяти від імені органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах в порядку самопредставництва на підставі статті 56 ГПК України в чинній редакції (ухвали Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 12.03.2020 у справі №910/5097/19, від 16.03.2020 у справі №920/691/18).

При цьому в своїх рішеннях Верховний Суд звертає увагу, що довіреність за відсутності доказів, передбачених частиною четвертою статті 56 ГПК України (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не підтверджує повноваження особи діяти від імені відповідного органу місцевого самоврядування та державної влади в порядку самопредставництва (ухвали Касаційного господарського суду у складі Верхового Суду від 21.01.2020 у справі №924/440/19, від 07.02.2020 у справі №17/495-08, від 17.02.2020 у справі №914/1002/19, від 20.01.2020 у справі №910/3245/19, від 13.03.2020 у справі №922/2844/19).

Так, позивачем на підтвердження повноважень Візор Оксани Миколаївни подано суду довіреність, Положення про юридичне управління та Посадову інструкцію головного спеціаліста юридичного управління, а відтак позов підписано уповноваженою особою.

Суд у підготовчому засіданні 16.05.2022 ставить на обговорення питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи №910/21325/21 до судового розгляду по суті.

Представники позивача та відповідача у підготовчому засіданні 16.05.2022 повідомили суд про те, що заяв і клопотань не мають, ними вчинені всі дії, передбачені у підготовчому провадженні, в зв`язку з чим просили суд розглянути справу по суті.

Відповідно до частини другої статті 177 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті (пункт 18 частини другої статті 182 ГПК України).

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (пункт 3 частини другої статті 182 ГПК України).

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, з урахуванням продовження Указом Президента України від 18.04.2022 №259/2022 строку дії воєнного стану на території України, з метою уникнення можливості завдання шкоди життю і здоров`ю працівників апарату суду та представників сторін, господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність закриття підготовчого провадження і призначення розгляду справи по суті на 06.06.2022.

Керуючись статтями 177 - 185, 194, 196, 234 та 235 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу №910/21325/21 до судового розгляду по суті на 06.06.22 о 12:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал №12.

2. Запропонувати учасникам справи взяти участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення «EasyСon», для чого учасникам справи необхідно подати суду заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання; копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи; учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

3. Повідомити учасників справи про можливість подання заяви про проведення судового засідання без участі представників учасників справи.

Ухвала набрала законної сили 16.05.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана Марченко