ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" травня 2022 р. Справа№ 925/120/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Попікової О.В.

Владимиренко С.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи

апеляційну скаргу

Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Придніпровський край»

на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 (повний текст складено 04.11.2021)

у справі № 925/120/21 (суддя Грачов В.М.)

за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз»

до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Придніпровський край»

про про стягнення 173 240,95 грн,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

04.02.2021 Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз» (далі - АТ «ОГС «Черкасигаз») звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою, у якій просить стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Придніпровський край» (далі - СТОВ «Придніпровський край») 173240,95 грн майнової шкоди завданої пошкодженням газопроводу.

В обґрунтування заявлених вимог АТ «ОГС «Черкасигаз» посилається на ст. ст. 1166, 1187 ЦК України та вказує про пошкодження трактором СТОВ «Придніпровський край» підземного розподільчого газопроводу високого тиску II категорії діаметром 89 мм с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області (далі - газопровід). Так, 27.08.2020 року близько 18 год 55 хв працівник Товариства ОСОБА_1, виконуючи сільськогосподарські роботи з переорювання сільськогосподарських земель в полі між селами Дмитрівка та Матвіївна Золотоніського району Черкаської області, трактором СТОВ «Придніпровський край»Deer (д.р.н. НОМЕР_1 ) пошкодив газопровід, внаслідок чого у ньому утворився 1 отвір розміром близько 30x70 мм та здійснювався неконтрольований витік природного газу.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 позов задоволено частково. Стягнуто зі СТОВ «Придніпровський край» на користь АТ «ОГС «Черкасигаз» 86620,47 грн шкоди та 1299,31 грн судових витрат. У задоволенні позову в частині вимог про стягнення 86 620,47 грн 47 коп шкоди - відмовлено.

Рішення господарського суду першої інстанції мотивовано тим, що спірна подія відбулась внаслідок взаємодії двох джерел підвищеної небезпеки, забезпечення безпечної діяльності яких покладено на обидві сторони. При цьому в діях обох сторін вбачаються ознаки необережної вини, а саме: позивач не забезпечив своєчасний і належний технічний огляд газопроводу, проектну глибину закладання газопроводу, трасу підземного газопроводу табличками-покажчиками не відмітив; відповідач виконував земляні роботи з використанням спеціальної техніки на відстані менше ніж 15 м від газопроводу без повідомлення представників позивача про проведення земляних робіт та, відповідно, без їх письмового дозволу, без виявлення фактичного місцезнаходження газопроводу і присутності представника позивача. Відтак, за наявності вини обох сторін, діяльністю яких було завдано шкоди, з урахуванням викладених обставин відповідальність за спричинення спірних збитків покладається на відповідача, проте розмір відшкодування визначається у частці, що складає 50% від заявленої у позові.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погодившись з рішенням Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021, СТОВ «Придніпровський край» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення скасувати в частині задоволення позову АТ «ОГС «Черкасигаз» до СТОВ «Придніпровський край» та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги СТОВ «Придніпровський край» вказує, що докази на підтвердження вини ОСОБА_1 відсутні і, крім того, на земельну ділянку, на якій проводились сільськогосподарські роботи, не встановлено обтяжень (обмежень).

На думку скаржника, місцевий господарський суд неправильно застосував норми матеріального права, оскільки невірно трактував норми Кодексу газорозподільних систем та допустив підміну понять робіт, які проводились відповідачем. Зокрема суд вказав, що відповідач проводив земляні роботи, в той час як СТОВ «Придніпровський край» проводило на земельній ділянці сільськогосподарські роботи.

Скаржник вважає, що суд першої інстанції не врахував, що матеріали справи не містять доказів, які доводили б завдану позивачу шкоду у заявленому розмірі, та доказів протиправних винних дій відповідача у завданні шкоди та причинного зв`язку між шкодою позивача та діями відповідача. Апелянт зазначає, що позивач допустив недбале ставлення до свого газопроводу, оскільки не здійснив відповідних дій зі встановлення охоронної зони вздовж газопроводу, не встановив табличок-показчиків та не проконтролював фактичну глибину залягання газопроводу, що спричинило аварійну ситуацію. Наведене, на думку скаржника, виключає можливість притягнення його до цивільно-правової відповідальності.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2021 витребувано у Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 матеріали справи №925/120/21. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою СТОВ «Придніпровський край» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 до надходження матеріалів справи №925/120/21.

15.12.2021 матеріали справи №925/120/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.12.2021 апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Владимиренко С.В. (у зв`язку з відпусткою судді Попікової О.В.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 апеляційну скаргу СТОВ «Придніпровський край» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 у справі №925/120/21 залишено без руху. Надано СТОВ «Придніпровський край» строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Попікова О.В., Владимиренко С.В. (у зв`язку з відпусткою судді Корсака В.А.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою СТОВ «Придніпровський край» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 у справі №925/120/21. Розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання). Запропонувати учасникам справи надати відзив на апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали. Роз`яснено апелянту право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня вручення йому відзиву на апеляційну скаргу.

Позиції учасників справи.

АТ «ОГС «Черкасигаз» надало відзив на апеляційну скаргу, у якому не погоджується з доводами скаржника про недоведеність ним протиправності дій СТОВ «Придніпровський край», яким було завдано шкоду майну АТ «ОГС «Черкасигаз». Позивач зазначає, що СТОВ «Придніпровський край» у відзиві на позовну заяву визнало обставини пошкодження газопроводу, а тому ці обставини не підлягали доведенню в силу ч. 1 ст. 75 ГПК України. Крім того, ці обставини підтверджуються наданими до матеріалів справи документами.

АТ «ОГС «Черкасигаз» також наводить доводи, які, на його думку, спростовують твердження апелянта про недоведеність наявності завданої відповідачем позивачу шкоди та причинного зв`язку між цими протиправними діями і заподіяною шкодою.

Позивач не погоджується з доводами скаржника про недоведеність наявності вини відповідача у заподіянні майнової шкоди та вважає безпідставними посилання відповідача на постанову Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 28.12.2020 у справі №695/2235/20 та протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР №482852 від 27.08.2020 як на докази відсутності його вини.

Позивач також відмітив помилковість встановлення місцевим господарським судом факту відсутності табличок-показчиків, оскільки з одного боку траса газопроводу була відмічена такою табличкою, а з іншого - контрольно-вимірювальним пунктом №2, відстань між якими становила 500 м, що підтверджується додатками 3, 9 до акта розслідування не категорійної аварії. Зазначене, на думку позивача, спростовує твердження скаржника про наявність підстав для звільнення його від відшкодування майнової шкоди.

АТ «ОГС «Черкасигаз» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду в оскаржуваній частині - без змін.

СТОВ «Придніпровський край» надало відповідь на відзив на апеляційну скаргу, у якому вважає доводи АТ «ОГС «Черкасигаз» безпідставними, необґрунтованими та такими, що не спростовують доводів апеляційної скарги. Скаржник у поданій відповіді на відзив частково повторює доводи апеляційної скарги, а також зазначає, що докази встановлення позивачем табличок-показчиків не є належними доказами, оскільки надані фотографії не підтверджують конкретне місце аварії та конкретну дату аварії.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.

01.12.2010 СТОВ «Пальміра» (орендар) та громадянин Ковтун А.П. (орендодавець) уклали договір оренди землі №331, за умовами п. п. 1.1, 1.2 якого орендодавець надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення загальною площею 2,02 гектара, у т.ч. рілля 1,36 гектара, яка знаходиться в адміністративних межах Дмитрівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області.

В акті прийманні-передачі земельної ділянки від 10.08.2011 та акті визначення меж земельної ділянки в натурі від 21.02.2011, укладених до договору оренди, та відповідній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо земельної ділянки з кадастровим номером :12:002:0024 відсутні відомості про наявність обмежень у користуванні земельною ділянкою.

Після укладення договору оренди СТОВ «Пальміра» (орендар) та громадянин ОСОБА_2 (орендодавець) з метою приведення тексту договору оренди землі до вимог нормативних актів, якими врегульовані відносини, пов`язані з орендою земельних ділянок, з урахуванням змін, що були внесені до тексту останніх та набули чинності на день укладання (підписання) даної додаткової угоди, уклали кілька додаткових угод до договору оренди, в яких дійшли згоди внести зміни до договору оренди землі, виклавши його в цілому у новій редакції.

Зокрема, згідно з п. 2.2 договору кадастровий номер земельної ділянки :06:001:0102, :12:002:0024. Термін (строк) дії договору - до 31.12.2030 року (п. 3.1 договору).

Протягом строку дії договору оренди землі СТОВ «Пальміра» змінило назву на СТОВ «Придніпровський край».

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серія ДПР18 №492852 від 27.08.2020 ОСОБА_1 27.08.2020 о 19 год 20 хв у с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області, поле 34.23.05.08.09.42, керував трактором Gohn Deer (д.н.з. НОМЕР_1 ) при цьому виконуючи агреготування землі, а саме орав земельну ділянку глибиною 25-30 см та пошкодив газопровід до села Матвіївка, чим завдав матеріальних збитків.

Трактор Gohn Deer (д.н. НОМЕР_1 ) зареєстрований за СТОВ «Придніпровський край» та згідно з технічними характеристиками напівнавісного плугу Лемкен ЄвроДіамант з інв. №534-20101-0045 (який при виникненні спірної події використовувався на тракторі Gohn Deer з д.н. НОМЕР_1 ) має максимальну глибину обробки ґрунту до 40 см.

27.08.2020 водій трактора Gohn Deer (д.н. НОМЕР_1 ) ОСОБА_1 , який перебуває у трудових відносинах зі СТОВ «Придніпровський край» на підставі наказу №214к/тр від 12.03.2014, в письмових поясненнях повідомив про пошкодження ним підчас оранки землі газопроводу АТ «Черкасигаз».

АТ «ОГС «Черкасигаз» виконує функції оператора газорозподільної системи та здійснює ліцензовану діяльність з розподілу природного газу в межах території міста Черкаси та Черкаської області (крім м. Умань, Уманського, Христинівського та Маньківського районів Черкаської області) згідно з постановою НКРЕКП від 29.06.2017 №840 «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ "Черкасигаз».

Наказом про створення комісії з розслідування некатегорійної аварії №40 від 28.08.2020 АТ «ОГС «Черкасигаз» створило комісію з розслідування некатегорійної аварії, що сталася на стальному розподільчому газопроводі високого тиску II категорії Ш-89 мм с. Дмитрівка Золотоніського району (ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка) у складі: голова комісії - начальник Золотоніського відділення ОСОБА_8, члени комісії - ст. майстер АДС Золотоніського відділення ОСОБА_9, провідний інженер ГЕД Золотоніського відділення ОСОБА_10, ст. майстер ГЕД Золотоніського відділення ОСОБА_11

28.08.2020 комісія у складі працівників АТ «ОГС «Черкасигаз» провела обстеження місця некатегорійної аварії на стальному розподільчому газопроводі високого тиску ІІ категорії Ш-89 мм за адресою: с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області (ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка) та склала протокол обстеження некатегорійної аварії.

28.08.2020 майстер зміни Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз» ОСОБА_3 , слюсар з аварійно-відбудовних робіт у газовому господарстві АДС Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз» ОСОБА_4 надали пояснювальні записки, які підтверджують факти, зазначені у протоколі обстеження некатегорійної аварії.

Згідно з відомостями вказаного протоколу від 28.08.2020 комісія встановила, що внаслідок проведення СТОВ «Придніпровський край» несанкціонованих робіт з переорювання сільськогосподарських угідь в полі між селами Дмитрівка та Матвіївка Золотоніського району був пошкоджений стальний газопровід високого тиску II категорії Ш-89 мм. Роботи з переорювання проводились трактором Gohn Deer (д.н.з. НОМЕР_1 ) без погодження та дозволу на виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводів від АТ «Черкасигаз». Внаслідок пошкодження підземного стального газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм утворився отвір розміром близько 30х70 мм та, як наслідок, 83 житлових будинки були відключені від газопостачання.

02.09.2020 комісія у складі працівників АТ «ОГС «Черкасигаз» з виїздом на місце провела розслідування некатегорійної аварії, що сталась 27.08.2020 на стальному розподільчому газопроводі високого тиску ІІ категорії Ш-89 мм за адресою: с. Дмитрівка Золотоніського району Черкаської області (ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка), за результатами якого склала Акт №02, затверджений начальником Золотоніського відділення АТ «ОГС «Черкасигаз» 02.09.2020.

Актом №02 встановлено таке.

У розділі 1 Характеристика місця аварії: місце аварійної ситуації: підземний стальний розподільчий газопровід високого тиску II категорії Ш-89 мм (проектна глибина залягання газопроводу 1.0 м) збудовано та прийнято в експлуатацію 1988 року, знаходиться на балансі АТ «Черкасигаз». Обслуговування даного газопроводу проводилося відповідно до затвердженого графіку з періодичністю відповідно до вимог чинною законодавства. 09.04.2019 проведено комплексне приладове обстеження газопроводу, технічний стан на підставі отриманих результатів технічного обстеження газопроводу характеризовано як задовільний та придатний для подальшої експлуатації.

У розділі 2 Обставини, за яких виявлено витік газу: 27.08.2020 о 18 год 55 хв на аварійно-диспетчерську службу (далі АДС) Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз» надійшла заявка від громадянина ОСОБА_5 про пошкодження стального газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка Золотоніського району. По прибутті на місце виклику бригада АДС виявила, що внаслідок проведення несанкціонованих робіт СТОВ «Придніпровський край» з переорювання сільськогосподарських угідь в полі між селами Дмитрівка та Матвіївка Золотоніського району був пошкоджений підземний стальний розподільчий газопровід високого тиску II категорії Ш-89 мм. Роботи з переорювання сільськогосподарських угідь в полі проводились трактором Gohn Deer (д.н.з. НОМЕР_1 ), СТОВ «Придніпровський край» без погодження та дозволу на виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводів від АТ «Черкасигаз», що є порушенням чинного законодавства, а саме Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 №285, Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2494 (зі змінами та доповненнями) та Закону України «Про трубопровідний транспорт». Внаслідок пошкодження підземного стального розподільчою газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм утворився отвір розміром близько 30x70 мм.

З метою локалізації аварійної ситуації бригада АДС Золотоніською відділення провела роботи з припинення газопостачання (83 споживачам природного газу с. Матвіївка) шляхом перекриття засувки на с. Матвіївка зі встановленням інвентарної глушки.

У розділі 3 Причини виникнення витоку газу: механічне пошкодження підземного стального розподільчого газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм плугом під час виконання несанкціонованих робіт з переорювання сільськогосподарських угідь в полі без погодження та дозволу на виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводів від АТ «Черкасигаз». При цьому перед початком роботи землерийної техніки поблизу підземною газопроводу вищезазначеною організацію не виявлено фактичне місцезнаходження газопроводу шляхом відкривання шурфів вручну та в присутності представника Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз».

У розділі 4 Заходи щодо усунення причин аварії: проведено обстеження місця витоку газу; проведено роботи з припинення газопостачання (83 споживачам природного газу с. Матвіївка Золотоніського району) шляхом перекриття засувки на с. Матвіївка Золотоніського району зі встановленням інвентарної глушки; виконано ремонт пошкодженої ділянки підземного стального газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм; відновлено газопостачання споживачам природного газу с. Матвіївка Золотоніського району; слюсарям служби з обслуговування зовнішніх систем газопостачання наголошено на необхідності дотримання вимог виробничої інструкції №ВІ003П при технічному обслуговуванні газопроводів і споруд на них шляхом обходу, а саме своєчасного виявлення проведення земляних робітпоблизу підземних газопроводів без письмовою дозволу товариства та видачі ними попередження про заборону проведення земляних робіт згідно з додатком до вищезазначеної інструкції; проведено роз`яснювальну роботу серед працівників організації щодо дотримання ними вимог чинного законодавства при проведенні земляних робіт поблизу підземних газопроводів.

За висновком комісії (розділ 5 Акта) аварія визнана некатегорійною. Розслідування аварії проводилося відповідно до наказу ВАТ «Черкасигаз» №121/ОД від 11.04.2012 про розслідування причин некатегорійних аварій і надзвичайних ситуацій на системах газопостачання та нещасних випадків, пов`язаних із використанням газу в побуті, наказу АТ «Черкасигаз» «Про створення комісії з розслідування некагегорійної аварії» від 28.08.2020 №40 та Порядку відшкодування вартості робіт та вартості природного газу внаслідок пошкодження сторонніми особами газопроводів та споруд на них по території ліцензійної діяльності АТ «Черкасигаз».

Комісія вважає, що аварія виникла внаслідок несанкціонованих робіт з переорювання сільськогосподарських угідь в полі СТОВ «Придніпровський край» без письмового погодження АТ «Черкасигаз», перед початком робіт не було виявлено фактичне місце знаходження газопроводу, роботи проводились без присутності представників АТ «Черкасигаз», чим порушено вимогу п. п. 4-7 Глави 4 Розділу 3 Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2494; п.1.12 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №285 від 15.05.2015, та Закону України «Про трубопровідний транспорт».

Додатками до Акта вказано: наказ про створення комісії з розслідування некатегорійної аварії №40 від 28.08.2020, протокол обстеження некатегорійної аварії, ескіз місця виникнення аварії, аварійна заявка №448,2 від 27.08.2020, технічний акт №2 від 27.08.2020, розрахунок втрат природного газу, рахунки за нанесені збитки товариству, пояснювальні записки, фото аварії.

Згідно з наданим АТ «Черкасигаз» розрахунком об`єму природного газу (затвердженим начальником Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз» 28.08.2020) при пошкодженні розподільчого газопроводу високого тиску із труб металевих Ш-89 мм с. Дмитрівка (ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка), що відбулось 27.08.2020, втрата природного газу за встановлений період склала 1229,08 м3/год.

За розрахунком, наведеним у позовній заяві АТ «Черкасигаз», загальний розмір його витрат на усунення пошкодження газопроводу, яке відбулось 27.08.2020, складає 173240,95 грн; розрахунок ґрунтується на поданих позивачем суду розрахунку об`єму природного газу, з урахуванням умов додаткової угоди №3 від 15.09.2020 до договору постачання природного газу №47/ПР-20 від 30.04.2020, укладеного між позивачем та ТОВ «Черкасигаз збут», розрахунку вартості аварійно-відновлювальних робіт, розрахунку вартості радіографічного контролю якості зварних стиків газопроводу, розрахунку вартості пусконалагоджувальних робіт, документах первинного обліку вчинених господарських операцій, витягами з калькуляції проведених робіт і витрат.

Зокрема, згідно з додатковою угодою №3 від 15.09.2020 до договору постачання природного газу №47/ПР-20 від 30.04.2020, укладеного між АТ «ОГС «Черкасигаз» та ТОВ «Черкасигаз збут», з 01.08.2020 року ціна за 1000 куб. м природного газу становить 4178,89 грн, в т.ч. ПДВ 696,48 грн.

Паспорт №1 газопроводу високого тиску від ГРС Дмитрівка до ШРП с. Матвіївка свідчить, що проектна глибина його залягання від поверхні землі до верха труби становить 1 м.

Журнал видач нормованого завдання Гельмязівської експлуатаційної дільниці Золотоніського відділення АТ «Черкасигаз» свідчить, що відповідні працівники - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в серпні 2020 року здійснювали технічне обслуговування стального газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм, ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 28.12.2020 у справі №695/2235/20 щодо адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення Серії ДПР18 №492852 від 27.08.2020 адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрито провадженням у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Звертаючись з позовом у цій справі, АТ «ОГС «Черкасигаз», посилаючись на ст. ст. 22, 1166, 1187 ЦК України, просить стягнути зі СТОВ «Придніпровський край» завдану пошкодженням газопроводу майнову шкоду.

У відзиві на позовну заяву СТОВ «Придніпровський край» проти заявлених до нього вимог заперечує та вважає, що АТ «ОГС «Черкасигаз» не довело належними і допустимими доказами наявності у діях СТОВ «Придніпровський край» усіх ознак складу спірного правопорушення, а відтак вимога позивача про покладення на СТОВ «Придніпровський край» відповідальності за його вчинення такого правопорушення у виді відшкодування майнової шкоди є необґрунтованою і безпідставною.

Місцевий господарський суд дійшов висновку, що за наявності вини обох сторін, діяльністю яких було завдано шкоди, відповідальність за спричинення спірних збитків покладається на відповідача, проте розмір відшкодування визначається у частці, що складає 50% від заявленої у позові.

З урахуванням встановлених ст. 269 ГПК України меж перегляду справи в апеляційній інстанції, а також вимог та доводів апеляційної скарги, рішення місцевого господарського суду переглядається в частині задоволення позовних вимог.

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Статтею 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Частиною 1 ст. 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та обов`язків зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Наведене узгоджується з ч. 2 ст. 20 ГК України.

Право на звернення за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів за визначеною законом юрисдикцією господарського суду передбачено нормами ст. 4 ГПК України.

Отже передумовами та матеріальними підставами для захисту права в судовому порядку є наявність підтвердженого належними доказами права особи, за захистом якого вона звернулась до суду, а також підтверджений належним доказом факт порушення (невизнання або оспорювання) цього права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод установлено право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до ст. 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав. З наведеного слідує, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. У кінцевому результаті ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Частинами 1, 2 ст. 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених ст. 11 цього Кодексу, в т.ч. внаслідок завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Під збитками розуміють: втрати, яких особа зазнала, у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (1); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (2).

Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування в меншому або більшому розмірі.

Аналогічна за змістом норма закріплена в ст. 224 ГК України.

Частини 1-2 ст. 1166 ЦК України визначають встановлено,що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ч. ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України).

З огляду на зазначені положення ЦК України, факт завдання шкоди майну потерпілого, якщо ця особа (потерпілий) не перебуває в договірних відносинах з особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдання такої шкоди не пов`язане з виконанням цими особами обов`язків за договором, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов`язання.

Деліктне зобов`язання виникає з факту завдання шкоди та припиняється належним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка її завдала, що узгоджується з приписами ст. 519 ЦК України.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, і з чим погоджується суд апеляційної інстанції, спірні правовідносини сторін за своєю правовою природою, є відносинами щодо відшкодування позадоговірної шкоди - деліктною відповідальністю. Права і обов`язки, що склалися між сторонами спору, виникли з позадоговірного зобов`язання.

Юридичною підставою відповідальності, яка виникає внаслідок заподіяння шкоди, є склад цивільного правопорушення, елементами якого є:

а) протиправна поведінка особи;

б) настання шкоди;

в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою;

г) вина завдавача шкоди.

Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

За відсутності хоча б одного із зазначених елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відсутність одного з елементів складу цивільного правопорушення звільняє боржника від відповідальності за заподіяну шкоду, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

З огляду на наведене, предметом доказування в справі про стягнення шкоди є наявність усіх складових елементів правопорушення.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

У позовній заяві АТ «ОГС «Черкасигаз» посилається на ст. 1187 ЦК України, яка регулює відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки.

Згідно з цією статтею джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб (ч. 1).

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку (ч. 2).

Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (ч. 5).

Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; 2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; 3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Якщо внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки було завдано шкоди іншим особам, особи, які спільно завдали шкоди, зобов`язані її відшкодувати незалежно від їхньої вини (ст. 1188 ЦК України).

Стаття 1172 ЦК України врегульовує відшкодування юридичною або фізичною особою шкоди, завданої їхнім працівником чи іншою особою.

Згідно з ч. 1 цієї статті юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого (а в разі вини особи, яка завдала шкоди, - також залежно від ступеня її вини) розмір відшкодування зменшується, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 1193 ЦК України).

Судом встановлено, що 28.08.2020 внаслідок проведення СТОВ «Придніпровський край» несанкціонованих робіт з переорювання сільськогосподарських угідь в полі між селами Дмитрівка та Матвіївка Золотоніського району був пошкоджений стальний газопровід високого тиску II категорії Ш-89 мм (проектна глибина залягання газопроводу 1.0 м). Роботи з переорювання проводились трактором Gohn Deer (д.н. НОМЕР_1 ) без погодження та дозволу на виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводів від АТ «Черкасигаз». Внаслідок пошкодження підземного стального газопроводу високого тиску II категорії Ш-89 мм утворився отвір розміром близько 30х70 мм та, через що 83 житлових будинки були відключені від газопостачання.

Кодекс газорозподільних систем, затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 №2494, визначає, що оператор ГРМ відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу (п. 2 глави 2 розділу І).

Експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори газорозподільних систем (п. 1 глави 1 розділу ІІІ).

Оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а саме комплекс робіт, що виконується на підставі результатів технічного огляду або технічного обстеження газорозподільних систем, з метою забезпечення її подальшого безаварійного експлуатування шляхом проведення технічного обслуговування, поточного або капітального ремонтів.

У разі виникнення аварійної ситуації Оператор ГРМ зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи (п. 4 глави 1 розділу ІІІ).

Оператор ГРМ повинен забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем та локалізацію і ліквідацію аварійних ситуацій в газорозподільній системі (п. 1 глави 2 розділу ІІІ).

Власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель (п. 4 розділу 4 глави ІІІ).

Земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу. Сільськогосподарські роботи в охоронних зонах проводяться власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з попереднім повідомленням про їх початок Оператора ГРМ (п. п. 5,6 глави 4 розділу ІІІ).

Оператор ГРМ для забезпечення власної господарської діяльності (в тому числі для фізичного балансування ГРМ, власних виробничо-технічних потреб та для покриття фактичних втрат і виробничо-технологічних витрат природного газу в ГРМ) закуповує природний газ у власника природного газу (в тому числі ГДП, ВБГ, оптового продавця, постачальника) або отримує послуги постачання природного газу на підставі договору постачання природного газу, укладеного з постачальником природного газу на загальних підставах та ринкових умовах (абз. 2 п. 4 глави 6 розділу ІІІ).

Визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, наведеною у п. 6 глави 4 розділу ХІ.

Об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами - підприємцями, визначається відповідно до п. 6 цієї глави (п. 7 глави 4 розділу ХІ).

У разі виникнення аварії або надзвичайної ситуації, яка загрожує безпеці функціонування ГРМ, Оператор ГРМ негайно вживає заходів, які мають на меті усунення аварійної ситуації, а також відновлення належної роботи ГРМ згідно з планом локалізації та ліквідації аварійних ситуацій і аварій, розробленим відповідно до вимог чинного законодавства (п. 9 розділу ХІІІ).

Стаття 11 Закону України «Про трубопровідний транспорт» передбачає встановлення охоронних зон уздовж трубопроводів. Земля в межах охоронних зон не вилучається, а використовується з обмеженнями (обтяженнями) відповідно до закону або договору. Порядок встановлення, розмір та режим використання охоронної зони об`єкта трубопровідного транспорту визначаються законодавством України.

Згідно зі ст. 99 Земельного кодексу України власники або землекористувачі земельних ділянок чи інші заінтересовані особи можуть вимагати встановлення таких земельних сервітутів як право на розміщення об`єктів трубопровідного транспорту.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державний земельний кадастр» державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

Відомості про обмеження у використанні земель підлягають внесенню до Державного земельного кадастру на підставі заяви: власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності або особи, на користь якої встановлені обмеження, - щодо обмежень, які стосуються використання певної земельної ділянки; органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, рішенням якого затверджена документація із землеустрою, яка є підставою для внесення відомостей про ці обмеження до Державного земельного кадастру, - щодо інших обмежень (ст. 28 Закону України «Про державний земельний кадастр»).

На всіх суб`єктів господарювання незалежно від форм власності та організаційно-правової форми, діяльність яких пов`язана з будівництвом, ремонтом, розширенням, реконструкцією, технічним переоснащенням (далі - будівництво), експлуатацією систем газопостачання (далі - експлуатація), а також роздрібною торгівлею зрідженим вуглеводним газом у балонах поширюються Правила безпеки систем газопостачання (п. 1.1 глави 1 розділу І Правил).

Згідно з абз. 1 п. 1.4 глави 1 розділу V Правил технічний стан газопроводів (підземних, надземних, наземних та ввідних) і споруд на них повинен систематично контролюватись власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) шляхом проведення комплексного технічного огляду (обходу) трас газопроводів, технічного обстеження, в тому числі КПО, вимірювання захисних потенціалів і перевірки ефективності роботи засобів ЕХЗ.

КПО підземних сталевих газопроводів необхідно здійснювати:не рідше ніж один раз на 5 років при тривалості експлуатації до 25 років для таких, що знаходяться в задовільному технічному стані та нормальних геологічно-корозійних умовах; не рідше ніж один раз на 3 роки при експлуатації понад 25 років для таких, що знаходяться в задовільному технічному стані та нормальних геологічно-корозійних умовах (абз. абз. 2, 3 п. 1.17 глави 1 розділу V).

Норми ДБН В.2.5.-20:2018 встановлюють, що глибину прокладання газопроводів слід приймати для сталевих газопроводів не менше ніж 0,8 м до верху газопроводів або футлярів. Допускається приймати глибину прокладання до 0,6 м в місцях, де виключається рух транспорту. При прокладанні по ораних та зрошуваних землях рекомендується глибину прокладання приймати не менше ніж 1 м до верху газопроводів (абз. 1, 3 п. 7.18).

Траси підземних газопроводів повинні бути відмічені табличками-покажчиками. Покажчики встановлюються:

1) на прямих ділянках траси газопроводу на відстані прямої видимості не більше 200 м один від одного на території населених пунктів і не більше ніж через 500 м за межами населених пунктів (з урахуванням покажчиків, встановлених у місцях розташування споруд, поворотів і відгалужень газопроводів);

2) у місцях перетину траси газопроводу з межами земельних ділянок власників, орендарів, землевласників та землекористувачів;

3) у місцях повороту траси газопроводу;

4) у місцях переходу газопроводу через судноплавні і несудноплавні водотоки, у тому числі канали, яри. Місця перетину газопроводів з судноплавними і сплавними річками, а також каналами позначаються на берегах сигнальними знаками;

4) у місцях переходу через автомобільні і залізничні дороги (необхідність встановлення покажчиків вирішується за погодженням з організацією, що видає технічні умови на перехід газопроводу через автомобільні і залізничні дороги);

5) у місцях відгалужень поліетиленових газопроводів і нерознімних з`єднань поліетиленових газопроводів зі сталевими. На сталевих газопроводах між населеними пунктами допускається використовувати як орієнтирні стовпчики контрольно-вимірювальні пункти (далі - КВП) та контрольні трубки (далі - КТ) (п. 7.23).

З огляду на доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції помилково визначив роботи, які проводились СТОВ «Придніпровський край», як земляні роботи, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає таке.

Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо визначення поняття «земляні роботи» і порядку проведення підготовчих робіт під час будівництва листом №7/14-3872 від 07.03.2012 роз`яснило, що усталеною практикою є віднесення до земляних робіт комплексу робіт, пов`язаних з розробкою, переміщенням, укладанням та ущільненням ґрунту, вичерпний перелік яких наведено у ДБН Д.2.2-1-99 «Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Земляні роботи», що містить норми на розробку, переміщення ґрунту та супутні роботи в промисловому, житлово-цивільному, транспортному та гідротехнічному будівництві».

Наказом від 28.12.2012 №667 «Про прийняття національних стандартів», розроблених методом перевидання (передруку) на заміну державних будівельних норм (ДБН), прийнятих до 2001 року на заміну вказаним, містить ресурсні елементи та кошторисні норми на будівельні роботи (витрати на оплату праці робочих-будівельників і машиністів, норми часу експлуатації будівельних машин і механізмів, кошторисні норми витрат будівельних матеріалів), необхідних для визначення потреби в ресурсах при виконанні земляних робіт.

Таким чином, поняття «земляні роботи» і «сільськогосподарські роботи» не є тотожними поняттями, оскільки виконання сільськогосподарських робі, не передбачає глибинну розробку, переміщення, ущільнення ґрунту, тощо, а є спектром робіт з обробки виключно верхнього плодородного шару ґрунту, у зв`язку із чим законодавством встановлено спрощений порядок для початку проведення таких робіт у встановлених охоронних зонах об`єктів ГРМ - шляхом надсилання повідомлення оператору ГРМ.

В той час як поняття «земляні роботи» є нерозривно пов`язаним з будівництвом і є комплексом робіт, в тому числі глибинним переміщенням, ущільненням, розробкою ґрунту, що у свою чергу несе збільшені ризики пошкодження газопроводів, для запобігання чого Кодексом газорозподільних систем встановлено більш жорсткі умови для отримання дозволу для початку проведення таких робіт у встановлених охоронних зонах об`єктів ГРМ - шляхом отримання виконавцем погодження у оператора ГРМ.

За наведених підстав апеляційний суд погоджується з такими доводами апеляційної скарги.

Водночас зазначене не спростовує обов`язку відповідача надсилати повідомлення оператору ГРМ про початок проведення сільськогосподарських робіт на спірній земельній ділянці.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу зазначає, що суд першої інстанції помилково встановив відсутність табличок-показчиків підземного газопроводу, оскільки з одного боку траса газопроводу була відмічена такою табличкою, а з іншого - контрольно-вимірювальним пунктом №2, відстань між якими становила 500 м, що підтверджується додатками 3 (ескіз місця некатегорійної аварії, що сталася 27.08.2020 на стальному розподільчому газопроводі високого тиску ІІ категорії Ш-89 мм с. Дмитрівка Золотоніського району (ділянка газопроводу між селами Дмитрівка та Матвіївка)), 9 (фото аварії) до акта розслідування не категорійної аварії.

Згідно з вимогами п. 7.23 Державних будівельним норм України «Газопостачання» ДБН В.2.5.-20:2018 траси підземних газопроводів повинні бути відмічені табличками-покажчиками. Покажчики встановлюються, зокрема, на прямих ділянках траси газопроводу на відстані не більше 500 м за межами населених пунктів. На сталевих газопроводах між населеними пунктами допускається використовувати як орієнтирні стовпчики контрольні трубки.

Колегія суддів відзначає, що наданий позивачем додаток 3 до акта розслідування некатегорійної аварії містить відомості про місце пошкодження та стовпчики - показчики місця траси Гв, КПВ 1 та КВП 2, інші відомості тощо.

Водночас робочий аркуш маршруту №8 від серпня 2020 року (технічне обслуговування газопроводу високого тиску с. Дмитрівка - с. Матвіївка) не містить даних про наявність на цих територіях відповідних табличок-показчиків; є відмітки про орієнтирні стовпчики.

Також у наявних у матеріалах справи кадастрових планах щодо переданих в оренду СТОВ «Придніпровський край» земельних ділянок не зареєстровані відомості про обмеження у використанні цих ділянок, встановлені Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.12.2012 №1051; позначення щодо наявності газопроводу та встановленої навколо нього охоронної зони відсутні.

Матеріали справи не містять належних та допустимих в розумінні ст. ст. 76, 77 ГПК України доказів здійснення позивачем перевірок глибини залягання газопроводу, наявності встановлених табличок-покажчиків щодо напряму прокладання на спірній земельній ділянці підземного газопроводу. В будь-якому випадку, незважаючи на проведення перевірки та вчинені при її проведенні дії, позивач не встановив порушення глибини прокладення газопроводу.

Оцінюючи вказані вище доводи обох сторін у сукупності, апеляційний суд зазначає, що направлення відповідачем позивачеві повідомлення про початок сільськогосподарських робіт не передбачає надання на нього відповіді, при тому, що всупереч встановленим актом №2 порушенням Оператор ГРМ не встановив порушення глибини прокладання газопроводу, наявність покажчиків не забезпечувалась, а відтак у останнього не було об`єктивних підстав висловити заперечення або встановити заборону проведення сільськогосподарських робіт, а отже і відвернути аварію.

Газопровід використовується позивачем для здійснення діяльності з розподілу і транспортування природного газу газопроводом, ця діяльність в розумінні ст. 1187 ЦК України є джерелом підвищеної небезпеки.

Виконання працівником відповідача земляних робіт в зоні пролягання газопроводу з застосуванням плугу Лемкен ЄвроДіамант (згідно з технічною документацією фірми-виробника може бути налаштований на максимальну робочу глибину 40 см), який при виникненні спірної події використовувався на тракторі Gohn Deer з д.н.з. НОМЕР_1 , що на праві власності належить відповідачу, також містить ознаки діяльності, яка є джерелом підвищеної небезпеки, що визнається сторонами.

Обставини аварії встановлені за результатами розслідування, проведеного комісією у складі працівників позивача; висновки, викладені у Акті комісії №02 від 02.09.2020 та складених до нього додатків, не суперечать поясненням СТОВ «Придніпровський край», яке у відзиві на позовну заяву визнало, що під час оранки працівником Косенко В.В. земельної ділянки сталась аварія пошкодження газпроводу високого тиску ІІ категорії.

Постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 28.12.2020 року у справі №695/2235/20 щодо адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення Серії ДПР18 №492852 від 27.08.2020 адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрито провадженням у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з порушенням Правил дорожнього руху.

Разом з тим колегія суддів вважає, що трактор, здійснюючий сільськогосподарські роботи, в розумінні ст. 1187 ЦК України є джерелом підвищеної небезпеки.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єкти підвищено небезпеки» небезпечна речовина - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров`я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям.

За своїми характеристиками газ є хімічною, токсичною, вибуховою, окислювальною, горючою речовиною та за певних обставин може створити загрозу життю і здоров`ю людей, довкіллю, матеріальним цінностям тощо.

Газопровід призначений для доставки газу від газорозподільчих станцій до кінцевого споживача. За таких обставин, суд приходить до висновку, що за своїми технічними характеристиками газопровід високого тиску, також є джерелом підвищеної небезпеки.

Підстави та порядок відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, та шкоди, завданої внаслідок взаємодії цих джерел, визначені нормами ст. ст. 1187, 1188 ЦК України, системний аналіз яких дає підстави для висновку, що обов`язок відшкодувати шкоду, завдану іншому володільцю джерела підвищеної небезпеки, виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Отже, за цих обставин обов`язок відшкодування шкоди покладається на ту особу, з вини якої завдано шкоду. Якщо наявна вина двох осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, шкода відшкодовується кожним з них залежно від ступеня вини.

Аналогічна правова позиція щодо відшкодування шкоди внаслідок взаємодії двох джерел підвищеної небезпеки викладена у постанові Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №328/2750/18.

Колегія суддів, вирішуючи спір у цій справі, враховує встановлені ДБН В.2.5.-20:2018 норми глибини прокладання газопроводів та їх футлярів та відзначає, що матеріали справи свідчать, що глибина прокладання газопроводу у місці, де відбулась аварія, є меншою ніж передбачена обов`язковими будівельними нормами та, з урахуванням глибини оранки (згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ДПР18 №492852 від 27.08.2020) 25-30 см та більше ніж у половину меншою за рекомендовану.

Враховуючи встановлені у справі обставини у їх сукупності, а також норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду, що спірна подія відбулась внаслідок взаємодії двох джерел підвищеної небезпеки, забезпечення безпечної діяльності яких покладено на обидві сторони. При цьому в діях обох сторін вбачаються ознаки необережної вини, а саме: позивач не забезпечив своєчасний і належний технічний огляд газопроводу, проектну глибину закладання газопроводу, трасу підземного газопроводу табличками-покажчиками не відмітив; при цьому позивач є особою, яка є обізнаною про проходження відповідного газопроводу по відповідній земельній ділянці. А отже, ця обставина є визначальною при оцінці ступеня вини осіб у аварії, що сталася, що обґрунтовано враховано судом першої інстанції при вирішенні спору. Відповідач виконував земляні роботи з використанням спеціальної техніки без попереднього повідомлення про їх початок Оператора ГРМ та пошкодив підземний газопровід.

Відтак, за наявності вини обох сторін, діяльністю яких було завдано шкоди, з урахуванням викладених обставин відповідальність за спричинення спірних збитків покладається на відповідача, проте розмір відшкодування визначається у частці, що складає 50% від заявленої у позові, та становить 86620,47 грн.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається; підстави для задоволенні апеляційної скарги - відсутні.

Судові витрати.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Придніпровський край» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 у справі №925/120/21 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 у справі №925/120/21 залишити без змін.

Судові витрати, пов`язані з поданням апеляційної скарги, покласти на апелянта.

Справу №925/120/21 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України, за наявності підстав, визначених ч. 3 ст. 287 ГПК України.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 (Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ) та продовженням строку дії воєнного стану (Укази Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 затверджений Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, №259/2022 від 18.04.2022, затверджений Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX), а також перебуванням судді Євсікова О.О. на лікарняному з 04.04.2022 по 22.04.2022 включно повний текст постанови складено 11.05.2022.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді О.В. Попікова

С.В. Владимиренко