ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.05.2022 Справа № 904/9173/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Кеся Н.Б. за участю секретаря судового засідання Хавіної О.С.

за позовом Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), м.Кривий Ріг Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ", м.Дніпро

про стягнення 141985,40 грн

Представники:

Від Позивача: представник не з`явився

Від Відповідача: представник не з`явився

СУД ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі-Позивач) 26.11.2021 звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ" (далі-Відповідач), в якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) завдані державі збитки, внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в розмірі 141985,40 грн та судовий збір.

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилається на порушенням Відповідачем вимог Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

2. Процесуальні питання, вирішені судом

01.12.2021 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

01.02.2022 ухвалою суду вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 01.03.2022 о 10:00 год.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, 01.03.2022 судове засідання не відбулося.

05.04.2022 ухвалою суду призначено підготовче судове засідання на 26.04.2022 о 14:30 год.

26.04.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 05.05.2022 о 15:00год.

Позивач та Відповідач в судові засідання призначені на 26.04.2022 та 05.05.2022 не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням (арк.с. 91).

Також Позивач та Відповідач про дату та час розгляду справи сповіщені телефонограмою (арк.с. 97, 100), яка відповідно до 3.9.1-1 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" є належним підтвердженням повідомлення учасників судового процесу про час та місце розгляду справи.

Крім того, на електронну адресу Позивача - , яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та електронну адресу Відповідача - , яка зазначена Відповідачем у відзиві на позовну заяву (арк.с. 73), була відправлена ухвала суду від 26.04.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (арк.с. 98, 99).

04.05.2022 на електронну адресу суду від Позивача надійшло клопотання про зупинення розгляду справи у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану (арк.с. 102).

Відповідно до п. 5 ч.1 ст.227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Суд відмовляє в задоволенні клопотання Позивача про зупинення розгляду справи, оскільки наявні у справі матеріали є достатніми для вирішення спору по суті.

04.05.2022 на електронну адресу суду від Позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника Позивача. Позовні вимоги Позивач підтримує (арк.с. 101).

Відповідно до ч.1, п.3 ч.3 ст.202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи неявку Позивача та Відповідача, належним чином сповіщених про судові засідання, а також те, що матеріали справи містять достатньо документів для його вирішення по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представників Позивача та Відповідача.

В судовому засіданні 05.05.2022 року прийнято рішення в порядку ст. 240 ГПК України з оформленням вступної та резолютивної частини рішення.

3. Позиції інших учасників справи

22.12.2021 канцелярією суду зареєстровано відзив на позовну заяву (арк.с. 73-78), в якому вказує про те, що акт планової перевірки не містить доказів порушення законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища. Так, в акті проведеної перевірки контролюючим органом не визначено видів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; не зазначено конкретних стаціонарних джерел викиду, які здійснюють викиди, що перевищують гранично допустимі норми; не встановлено часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в режимі наднормативного викиду в годинах. Крім того, контролюючим органом здійснено розрахунок збитків в порушення норм діючого законодавства. До того ж, устаткування щодо яких контролюючий орган здійснив нарахування збитків не відносяться до об`єктів для яких розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел. Розрахунок збитків проведено контролюючим органом в порушення норм діючого законодавства. Також матеріали справи не містять складу цивільного правопорушення та Позивачем не доведено наявність збитків завданих державі.

4. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи по суті

03.01.2020 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ" (49064, м.Дніпро, вул.Мічуріна, 9) направлено повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства (арк.с. 7), в якому зазначено, що у термін з 30.01.2020 по 12.02.2020 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області буде проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища.

14.01.2020 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області направлено керівнику Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ" (49064, м.Дніпро, вул.Мічуріна, 9) направлення на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства (арк.с. 9).

Листами №7 від 25.01.2021 та №8 від 27.01.2021 Відповідач повідомив Державну екологічну інспекцією у Дніпропетровській області про кількість годин роботи джерел викидів (арк.с. 55-56).

30.01.2020 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області складено Акт відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел №19-20; протокол №19-20 вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел; протокол №19-20 вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел паливовикористовуючого обладнання та протокол вимірювань параметрів газопилового потоку (арк.с. 48-52).

Так, за результатами проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Товариством з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ", за адресою: 49064, м.Дніпро, вул.Мічуріна, 9, в періоди з 30.01.2020 по 05.02.2020 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) встановлено факт наднормативного забруднення атмосферного повітря (викид без Дозволу) від джерел викиду ДВ№1, ДВ№3, ДВ№4, ДВ№7, ДВ№8, ДВ№11, ДВ№13 та ДВ№15, проведено за розглядом матеріалів звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря з моменту проведення інструментальних вимірювань до моменту отримання Дозволу на викиди №-1397 від 25.10.2019, та наднормативне забруднення атмосферного повітря (перевищення нормативу величини масової витрати) від джерела викиду ДВ№1 за період з 30.01.2020 по 07.02.2020, здійснено по результатах інспекційного інструментально-лабораторного контролю, проведеного Інспекцією.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, складено Акт від 05.02.2020 №63/5-10/20 (арк.с. 10-37), який підписаний представниками Позивача та Відповідача без зауважень та заперечень.

07.02.2021 Відповідачу надано припис №7/5-10/20 (арк.с. 38-39) у пунктах 11-13 зазначено: не допускати здійснення викидів з перевищенням нормативів, надати довідку про фактично відпрацьований час стаціонарних джерел викидів підприємства працюючих в наднормативну режимі, усунути порушення та провести налагоджувальні роботи на джерелі викиду.

25.03.2020 року Позивачем виписано протокол №000264 про адміністративне правопорушення (арк.с. 40-41), в якому зазначено, що під час проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України ТОВ НВП "РІЧ" згідно наказу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №24-П від 14.01.2020 у термін з 30.01.2020 по 05.02.2020 було допущено порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин в атмосферу, а саме: за результатами інспекційного інструментального контролю зафіксовано перевищення затверджених нормативів величини масової витрати (г/сек) від джерела викиду ДВ №1 (котел твердопаливний) по оксидах вуглецю. З моменту проведення інструментально-лабораторних вимірів проведених під час інвентаризації викидів до моменту отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу. Інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин на вміст димності у відпрацьованих газах від пересувних джерел викиду не проводяться.

За перевищення встановлених нормативів викидів та за викиди в атмосферне повітря без дозволу, Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області, винесено постанову про накладення адміністративного стягнення від 25.03.2021 № 000264 (арк.с. 42), якою визнано начальника з виробництва ТОВ НВП "РІЧ" Попова В.О. винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 78 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн.

Зазначену постанову про накладення адміністративного стягнення правопорушником виконано, що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 25.03.2020 року (арк.с. 43).

Згідно з розрахунком Позивача (арк.с. 58-59), внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря державі завдано збитки в розмірі 141985,40 грн.

Розмір відшкодування збитків за наднормативні викиди визначено у відповідності до «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря», затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697.

З метою досудового врегулювання спору Позивач 27.04.2021 направив на адресу Відповідача претензію про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на суму 141985,40 грн (арк.с. 57), яка останнім була отримана 30.04.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (арк.с. 60), та була залишена без відповіді та задоволення.

5. Норми права та мотиви, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року N 877-У за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державногр нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (п. 2.2. Методики).

За результатами перевірки суб`єкта господарювання, складається акт перевірки в установленому законодавством порядку із зазначенням часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в годинах (п. 2.9 Методики).

З аналізу вищевказаних приписів законодавства, слід дійти висновку, що в акті перевірки мають бути встановлено наявність стаціонарних джерел викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря; зафіксовані викиди з розрахунком маси таких викидів, їх якісний склад забруднюючих речовин в атмосферне повітря; встановлено перевищення гранично допустимого викиду конкретно визначеної забруднюючої речовини або суміші цих речовин в атмосферне повітря від конкретного стаціонарного джерела викиду, які справляють негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 09 квітня 2020 року у справі № 810/3027/16 та у постанові Верховного Суду від 09 квітня 2020 року у справі №820/5560/16.

Проте, під час проведення планової перевірки контролюючим органом було здійснено відбір проб організованих викидів стаціонарних джерел на об`єкті: «Котел твердопаливний ДВ №1» про що свідчить акт №19-20 від 30.01.2020 року. За результатом вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел, було складено протокол №19-20 від 30.01.2020 року з висновками результатів вимірювань за 30.01.2020 рік.

Разом з тим, обстеження джерел викидів та відібрання проб викидів на об`єктах: Загально-обмінна вентиляція ковальського цеху ДВ №3; Витяжка від машин термічного різання ДВ №4; Загальнообмінна вентиляція цеху термічної обробки ДВ№7 та ДВ№8; Зварювальна дільниця (зварювальний пост) ДВ №11; Заточувальне відділення ДВ№13; Піскострумна камера ДВ №15 не здійснювалось, факти їх наднормативних викидів не встановлювалися.

З-поміж вказаного, акт №63/5-10/20 від 05.02.2020 року, який був складений в результаті планової перевірки, не містить інформації, що під час вказаної перевірки було встановлено факт наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря з джерел викидів: ДВ №3; ДВ №4; ДВ№7; ДВ№8; ДВ №11; ДВ№13; ДВ №15.

Таким чином, в акті проведеної перевірки контролюючим органом не визначено видів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; не зазначено конкретних стаціонарних джерел викиду, які здійснюють викиди, що перевищують гранично допустимі норми; не встановлено часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в годинах.

Здійснення перевірки є необхідною передумовою для застосування санкцій у разі встановлення контролюючим органом порушень законодавства. Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не передбачено право контролюючого органу після проведення перевірки та складення акту впродовж необмеженого часу витребувати додаткові документи та на цій підставі робити висновки про порушення законодавства та розраховувати збитки внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Таїсі дії контролюючого органу суперечать визначеним Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю)* у сфері господарської діяльності» процедурним механізмам щодо порядку проведення перевірок та застосування санкцій до суб`єкта господарювання. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23 вересня 2020 року у справі N 804/3368/16.

Розрахунок розмірів збитків, заподіяних державі ТОВ «НВП «РІЧ» в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря свідчить, що висновки щодо джерел викиду та часу їх роботи були застосовані не за результатом даних перевірки, а на підставі листів підприємства, які були надані контролюючому органу аж через рік після проведення перевірки та складання акту, а отже зроблено висновки про порушення законодавства безпідставно та розраховано збитки за відсутності доказів, які підтверджують нанесену шкоду.

Разом з тим, порушення процедури прийняття рішення суб"єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 23 квітня 2020 року у справі №813/1790/18 (адміністративне провадження №К/9901/18215/19).

Порядком розроблення та затвердження нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел (далі - Порядок №1780), затвердженим постановою КМ України від 28 грудня 2001 №1780 встановлено, що він визначає вимоги щодо розроблення та затвердження нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин та їх сукупності, які містяться у складі пилогазоповітряних сумішей, що відводяться від окремих типів обладнання, споруд і надходять в атмосферне повітря із стаціонарних джерел. У пункті 7 Порядку визначено, що перелік типів устаткування, за якими розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, визначається Мінекоенерго.

На виконання Порядку №1780 Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 16.08.2004 № 317 Про затвердження Переліку типів устаткування, для яких розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 6 вересня 2004 р. за №1102/9701) (далі - Перелік №317) затверджено Перелік типів устаткування, для яких розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел.

У цьому переліку відсутні такі устаткування як загально-обмінна вентиляція ковальського цеху, витяжка від машини термічного різання, загально-обмінна вентиляція цеху термічної обробки, зварювальна дільниця, заточувальне відділення, піскоструминна камера.

Зазначені обставини не спростовані Позивачем.

Перевірка проводилась в період 30.01.2020 по 05.02.2020 року, акт №63/5-10/20 складено 05.02.2020 року. Між тим під час визначення розміру ціни позову було використано положення Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020р. № 277, що набрала чинності тільки 15.05.2020 року.

Стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності.

Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту ст. 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1 -зп, від 9 лютого 1999 року № 1 -рп/99, від 5 квітня 2001 року № З-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акту не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим і актом.

З огляду на положення ст. 58 Конституції України, а так саме висновки, викладені У рішеннях Конституційного Суду України від 13.05.1997 №1-зп та інших відносно дії нормативно-правових актів у часі, суд зазначає про неможливість використання положень Методики до обставин, які існували до моменту набрання законної сили даним нормативно-правовим актом.

Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акту.

Таким чином, застосування вищевказаної методики є неправомірним, оскільки правовідносини щодо проведення перевірки виникли до набуття нормативно-правовим актом чинності. Отже, сума завданих відповідачем збитків є недоведеною.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

За змістом частини 1 статті 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків (шкоди), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків (шкоди); 3)причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При вирішенні спору на позивача покладається обов`язок довести розмір шкоди, завданої протиправною поведінкою, факт порушення відповідачем законодавства та причинний зв"язок між цим порушенням і завданою шкодою навколишньому середовищу. Відповідач, в свою чергу, для звільнення від відповідальності має довести відсутність своєї вини.

Між ти, за результатом проведеної перевірки на підставі акту контролюючим органом було винесено припис №7/5-10/20 від 07.02.2020 року, вимоги якого ТОВ «НВП «РІЧ» було виконано у повному обсязі про що повідомлено останнього.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю)», у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Таким чином, матеріали позовної заяви не підтверджують наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для застосування до відповідача такої міри відповідальності як відшкодування шкоди.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини.

Аналогічно стосовно складу цивільного правопорушення вказував Верховний Суд у постановах від 11.02.2021 у справі № 922/1816/20, від 18.04.2018 у справі № 904/4933/17, від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19 та від 10.04.2018 у справі №923/771/16.

Таким чином, розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі ТОВ «НВП «РІЧ» в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, здійснено контролюючим органом в порушення норм діючого законодавства, передчасно у відсутності доказів завданих державі збитків та в порушення процедури прийняття рішення, що є беззаперечною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог Позивача.

6. Висновки господарського суду за результатами вирішення спору

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню у повному обсязі, оскільки обставини справи свідчать про те, що: Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) розрахунки збитків зроблені на підставі даних, які були отримані Позивачем через рік після проведення перевірки; для розрахунку збитків неправомірно застосовано Методику, яку затверджено після проведення перевірки; крім того, судом встановлено, що Позивачем нараховані збитки частково за джерелами, за якими не відбирались проби; також у встановленому чинним законодавством переліку для нормативів скидів не зазначено відповідне устаткування, за якими Позивачем нараховані збитки.

Понесені Позивачем судові витрати суд покладає на останнього в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "РІЧ" залишити без задоволення.

Понесені Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) судові витрати у вигляді судового збору покласти на Позивача.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 09.05.2022

Суддя Н.Б. Кеся