ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"06" травня 2022 р. м. Ужгород Справа № 907/243/22

Суддя Господарського суду Закарпатської області Пригуза П.Д., розглянувши матеріали позовної заяви,

Керівника Ужгородської окружної прокуратури, вул. Небесної Сотні, 6, м. Ужгород, ,

в інтересах держави в особі:

позивача: Західного офісу Держаудитслужби, вул. Костюшка, 8, м. Львів, код ЄДРПОУ - 40479801,

до відповідача: Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради, пл. Поштова, 3, м. Ужгород, код ЄДРПОУ - 36541721,

про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду на загальну суму 4887310,96 грн. з ПДВ

в с т а н о в и в:

Керівник Ужгородської окружної прокуратури (Прокурор), в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, звернувся до суду із позовною заявою до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради з вимогою про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду на загальну суму 4887310,96 грн. з ПДВ.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2022 визначено головуючого суддю по справі - Пригузу П.Д.

Судом встановлено, що Прокурором не надано доказів зі сплати судового збору за пред`явлення 2 позовних вимог немайнового характеру у розмірі 4962,00 грн.

Однак, Прокурор в своїй позовній заяві просить відстрочити сплату судового збору до закінчення воєнного стану, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Відстрочення сплати судового збору Прокурор пояснює тим, що указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України запроваджено воєнний стан, а Постановою КМУ №590 від 09.06.2021 затверджено порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, яким визначено черговість здійснення платежів за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка. Прокурор стверджує, що у зв`язку із першочерговим спрямуванням видатків держбюджету на підтримку обороноздатності країни, на рахунку Закарпатської обласної прокуратури в Державній казначейській службі наразі відсутні кошти в достатньому обсязі для проведення оплати судового збору, однак за умов, які склалися, інтереси держави не можуть залишатись незахищеними, а порушення законодавства - без відповідного реагування.

Як зазначає Прокурор, така правова позиція щодо забезпечення прокуратурі доступу до правосуддя під час воєнного стану застосована у висновках Верховного Суду в ухвалі від 05.04.2022 по справі №308/360/20.

Розглянувши дані доводи, суд доходить висновку про задоволення клопотання Прокурора щодо відстрочення сплати судового збору з таких мотивів.

Суд враховує, що відповідно до загальних норм Конституції України в умовах воєнного чи надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Відповідно до приписів Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб.

Воєнний стан, зокрема, це особливий правовий режим, що вводиться в Україні та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно ст.ст. 12-2 та 26 цього Закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами.

Відповідно до Розділу VIII Конституції України засади діяльності прокуратури включені до розділу "Правосуддя".

Згідно ст. 131-1 Конституції прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Як вбачається із змісту Постанови КМУ №590 від 09.06.2021, затверджений цією постановою "Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану" не передбачає видатків на сплату судового збору, а регулює видатки бюджету, метою яких є першочергове забезпечення національної безпеки і оборони та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану, фінансове забезпечення виплати пенсій, оплату праці працівників бюджетних установ тощо.

За таких обставин і правового регулювання режиму воєнного стану у прокурора відсутня можливість сплатити судовий збір, що обмежує його можливості доступу до правосуддя та здійснення свого конституційного обов`язку захистити інтереси України.

Суд виходить з того, що в період воєнного стану інтереси України, що вимагають правового захисту мають стояти вище інших інтересів.

Згідно ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Вирішуючи питання відстрочки сплати судового збору прокурором суд керується нормами Закону України «Про судовий збір» та правовими позиціями Верховного суду з цього питання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

Так, відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема (ч. 1 п. 3) за умов, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як зазначає Велика Палата Верховного Суду, із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення підпункту 3 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд виходить з того, що предметом цього позову є визнання недійними результатів закупівель за бюджетні кошти, що безумовно стосується захисту соціальних (суспільних, громадських, колективних інтересів місцевої громади та держави), отже Прокурору слід забезпечити доступ до правосуддя і надати відстрочку зі сплати судового збору - до ухвалення судового рішення у справі.

Зазначений спір згідно із ст. 20 ГПК України, виник у зв`язку із здійсненням правовідносин, що належить до юрисдикції господарських судів та має розглядатися в порядку господарського судочинства.

Позовна заява, відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 ГПК України та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має процесуальну дієздатність.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 176 ГПК України, при прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Частиною 3 ст. 12 ГПК України встановлено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ст. 181 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи характер правовідносин сторін, обставини та предмет спору, обсяг та характер доказів, які підлягають дослідженню, суд прийшов до висновку, що справу доцільно розглянути за правилами загального позовного провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 12, 20, 162, 176, 234 ГПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

1. Відстрочити Керівнику Ужгородської окружної прокуратури сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

2. Прийняти позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрити провадження у справі.

3. Призначити підготовче засідання на 02 червня 2022 р. на 10:00 год., яке відбудеться у приміщені Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань №4.

4. Відповідачу встановити строк у п`ятнадцять днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву (заперечення) на позовну заяву із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення, якщо такі докази не надані позивачем, а також документи, що підтверджують направлення відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

5. Позивачу запропонувати в строк до п`яти днів з дня отримання відзиву надати суду відповідь на відзив; докази направлення відповідачу відповіді надати суду.

6. Роз`яснити учасникам справи, що в разі ненадання відповідачем у встановлений судом строк без поважних причин відзиву, суд вирішує справу за наявними матеріалами, а неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених ст. 202 ГПК України.

7. Довести до відома сторін, що за невиконання процесуальних обов`язків учасником справи передбачена відповідальність у відповідності зі ст. 135 ГПК України.

8. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5008/.

9. Запропонувати сторонам взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, оскільки у Господарського суду Закарпатської області є у наявності відповідні технічні можливості, а явка учасників цієї справи в судове засідання не визнається судом обов`язковою.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя П.Д. Пригуза