ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

18 травня 2022 року м. ТернопільСправа № 921/575/21
Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Гевка В.Л. розглянув заяву про забезпечення позову від 16.05.2022 №992-г (вх.№3030 від 16.05.2022) адвоката Вароди Павла в інтересах позивача ОСОБА_1 у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Обслуговуючого кооперативу ЖБК Будного 3, вул. Будного, буд. 3, м. Тернопіль, 46027

про стягнення грошових коштів в сумі 1 800 000 грн 00 коп.

1. Судові процедури.

1.1. Суть справи.

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою №б/н від 31.08.2021 (Вх.№635 від 01.09.2021) до відповідача - Обслуговуючого кооперативу ЖБК Будного 3 про стягнення з відповідача в користь позивача грошових коштів в сумі 1 800 000 грн 00 коп.

1.2. Прийняття заяви про забезпечення позову до розгляду.

16.05.2022 представником позивача Брояка Володимира Володимировича надано суду заяву про забезпечення позову від 16.05.2022 №992-г (вх.№3030), у якій просить суд про вжиття заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу "ЖБК Будного 3" про стягнення грошових коштів в межах суми заявлених позовних вимог в розмірі 1 800 000,00 грн шляхом накладення арешту на грошові кошти, які належать Обслуговуючого кооперативу ЖБК Будного 3 та розміщені на всіх рахунках в усіх банківських та інших фінансово-кредитних установах, які відкриті станом на дату застосування заходів забезпечення позову, або будуть відкриті після застосування заходів забезпечення позову.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.05.2022 суддею для розгляду справи №921/575/21 визначено суддю Гевка В.Л.

16.05.2022 заяву про забезпечення позову від 16.05.2022 №992-г (вх.№3030) у справі №921/575/21 передано на розгляд судді Гевко В.Л.

2. Аргументи позивача щодо поданої заяви про забезпечення позову.

Як стверджує заявник, у поданій заяві від 16.05.2022 №992-г (вх.№3030), 08 червня 2018 року позивачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 згідно протоколу установчих зборів № 1 від 08 червня 2018 року створено юридичну особу Обслуговуючий кооператив «ЖБК Будного 3», про що 11 червня 2018 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений запис під номером 0011464, та присвоєно ідентифікаційний код юридичної особи 42225749.

Відповідно до акту приймання-передачі об`єктів нерухомості від 15 червня 2018 року, посвідченого Ліщиною О.П., приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу, зареєстровано в реєстрі за №1207,1208, позивач ОСОБА_1 передав належне йому на праві приватної власності нерухоме майно, будівлі, що знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , як членський внесок у майновій формі до відповідача ОК «ЖБК Будного 3», а відповідач ОК «ЖБК Будного 3» отримало нерухоме майно, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 ., а саме: склад-цех під літ. «О», площею 653,2 кв.м., цех холодильних камер під літ. П-П'-П" пл.1107,8 кв.м., склад матеріалів під літ. «Р» площею 103,5 кв.м., склад матеріалів під літ. «С» площею 61,1 кв.м., прохідна під літ. «Т» площею 1925,6 кв.м. Даний акт підписано позивачем ОСОБА_1 та уповноваженим представником відповідача ОК «ЖБК Будного 3» Журавель Ю.Я.

10 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся із письмовою заявою до загальних зборів членів ОК «ЖБК Будного 3», у якій заявив про свій вихід зі складу засновників (членів) вказаного кооперативу, та просив встановити оцінку будівель загальною площею 1925,6 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, які передані ним як вступний внесок до Кооперативу в розмірі 1 800 000 (один мільйон вісімсот тисяч) гривень 00 коп., та повернути йому вступний внесок в грошовій формі в розмірі 1 800 000 (один мільйон вісімсот тисяч) гривень 00 коп. протягом року з моменту прийняття відповідного рішення про припинення членства в кооперативі. осіб-підприємців"

Рішенням загальних зборів членів ОК «ЖБК Будного 3» від 10 березня 2020 року, оформленим протоколом загальних зборів №2 від 10 березня 2020 року, (пункт 2 порядку денного загальних зборів), вирішено:

1. Припинити членство в Кооперативі ОСОБА_1 враховуючи подане ним звернення.

2. Встановити оцінку будівель загальною площею 1925,6 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, які передані ОСОБА_1 як вступний внесок до Кооперативу в розмірі 1800000 ( один мільйон вісімсот тисяч) грн 00 коп.

3. Повернути ОСОБА_1 вступний внесок в грошовій формі в розмірі 1 800 000 (один мільйон вісімсот тисяч) гривень 00 коп. протягом року з моменту прийняття даного рішення.

В строк до 10 березня 2021 року, та станом на день звернення до суду із цим позовом, відповідач ОК «ЖБК Будного 3» свого обов`язку по поверненню позивачу ОСОБА_1 вступного внеску в грошовій формі 1 800 000 грн протягом року з моменту прийняття ним вищевказаного рішення не виконав, у зв`язку із чим просить суд стягнути з ОК «ЖБК Будного 3» на його користь 1 800 000 грн 00 коп.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що у даній справі слід вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що підлягають сплаті, так як невжиття таких заходів Істотно ускладнить виконання рішення суду зважаючи на поведінку відповідача ОК «ЖБК Будного 3», який ухиляється від виконання зобов`язання по поверненню позивачу 1 800 000 гривень, систематично не з`являється у судові засідання, подав до суду копію заяви із підписом виконаним нібито від імені позивача про повернення спірних грошових коштів (щодо справжності підпису позивача у вказаній заяві на даний час судом призначено почеркознавчу експертизу), не подання відповідачем до суду оригіналу такої заяви, свідчить про те, що відповідач може ухилитися від виконання рішення суду.

Сума, яка пред`явлена позивачем до стягнення з відповідача є значною, що об`єктивно може зумовити приховування грошових коштів, які знаходяться на рахунках відповідача або їх нецільове витрачання з метою унеможливлений фактичного виконання судового рішення. Спосіб забезпечення є співмірним позовним вимогами. В разі задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача значної суми коштів, відповідач з метою ухилення від виконання судового рішення може вчиняти дії по прихованню коштів чи інших активів ( прихованої реалізації майна), приховання грошових коштів шляхом переведення на інші рахунки чи витрачання на виконання інших зобов`язань, що може ускладнити чи навіть унеможливити виконання судового рішення та повернення позивачу коштів в значній сумі.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що такий захід забезпечення, як накладення, арешту на грошові кошти в межах суми позовних вимог, жодним чином не порушує законних інтересів відповідача.

10 вересня 2021 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано відповідачу ОК «ЖБК Будного 3» сертифікат ІУ54 про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом багатоквартирного житлового будинку з вбудованими гаражами та приміщенням громадського призначення із знесенням існуючих будівель за адресою АДРЕСА_2 .

З огляду на викладене, та враховуючи, що вказаний об`єкт нерухомого майна на час розгляду справи може бути відчужений у власність третіх осіб, а грошові кошти отриманні від його продажу (за рахунок яких може бути виконане можливе рішення суду про задоволення позову) розподілені між членами кооперативу та враховуючи, що не застосування заходів забезпечення позову може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду заявник просить задоволити заяву про застосування заходів забезпечення позову та застосувати як вид забезпечення позову арешт грошових коштів, які належать Обслуговуючому кооперативу "ЖБК Будного 3" та розміщені на всіх рахунках в усіх банківських та інших фінансово-кредитних установах, які відкриті станом на дату застосування заходів забезпечення позову, або будуть відкриті після застосування заходів забезпечення позову.

3. Висновок суду із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

3.1. Закон, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Відповідно до ст.136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 137 цього Кодексу, заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом ч.1 ст.137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Із змісту частини 1 статті 139 ГПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 та частини 6 статті 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Відповідно до ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до ч.1 ст.80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

3.2. Висновок суду по розгляду заяви про забезпечення позову.

Зазначення мотивів, з яких суд дійшов висновку.

Із змісту наведених норм статей 136,137,140 ГПК України заходи про забезпечення позову застосовуються судом, виходячи з обставин справи, змісту заявлених позовних вимог.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду або реальна загроза в подальшому у поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Також, суд повинен з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З огляду на положення статей 13, 74, 80 ГПК України особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити, наприклад, - вчинення відповідачем дій по реалізації майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання, тощо.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Поряд з викладеним, вирішуючи питання про забезпечення позову господарський суд також має здійснити оцінку того чи спроможний відповідач фактично (реально) виконати судове рішення в разі задоволення позову у разі, якщо захід забезпечення позову не буде вжито судом.

При цьому суд, надавши оцінку поданій заяві про забезпечення позову зазначає, що заявником (позивачем) не наведено належних та достатніх обставин (доводів) як і не надано доказів на підтвердження того, що існують реальні обставини, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог чи вказують на реальну існуючу загрозу у поновленні чи утрудненні в поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Так, заявник припускає, що відповідач з метою ухилення від виконання судового рішення може вчиняти дії по прихованню коштів чи інших активів (прихованої реалізації майна), приховання грошових коштів шляхом переведення на інші рахунки чи витрачання на виконання інших зобов`язань, що може ускладнити чи навіть унеможливити виконання судового рішення та повернення позивачу коштів в значній сумі.

Проте, заявником не надано суду жодних доказів в обґрунтування обставин, які б свідчили, про ухиляння відповідача від виконання зобов`язання по поверненню позивачу 1 800 000,00 грн, а у подальшому про можливе ухиляння відповідача від виконання рішення суду, а твердження щодо можливого приховування відповідачем грошових коштів, які знаходяться на його рахунках або їх нецільове витрачання з метою унеможливлення фактичного виконання судового рішення, не підтверджено жодними доказами та базується лише на припущеннях заявника.

Також, є лише припущенням позивача і те, що прийнятий в експлуатацію 10 вересня 2021 року закінчений будівництвом багатоквартирний житловий будинок з вбудованими гаражами та приміщенням громадського призначення із знесенням існуючих будівель за адресою АДРЕСА_2 , на час розгляду справи може бути відчуженим у власність третіх осіб, а грошові кошти, отриманні від його продажу (за рахунок яких може бути виконане можливе рішення суду про задоволення позову) можуть бути розподілені між членами кооперативу.

При цьому заявником не надано суду доказів по вчиненню відповідачем дій щодо відчуження будівлі.

Щодо посилань заявника на систематичну неявку відповідача у судові засідання та неподання ним витребуваних доказів, то суд звертає увагу, що таке не можна вважати взаємопов`язаним із заявленими позивачем вимогами.

Крім того, іншою підставою для забезпечення позову, на думку заявника, є те що у вказаному спорі має місце значний розмір ціни позову і відповідно цей спір має важливе значення для позивача.

Проте, суд вважає, що вказані обставини не можуть бути самостійними достатніми підставами, які б вказували на те, що в подальшому рішення суду лише через значний розмір ціни позову може бути утрудненим до виконання або утрудненим буде відновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Суд ще раз наголошує, що заявником не доведено суду, що відповідачем, на даний час, вчиняються дії по виведенню власних коштів та майна з метою невиконання своїх зобов`язань перед позивачем.

У свою чергу, доказів того, що уже на даний час майна відповідача недостатньо для виконання свого зобов`язання перед позивачем, не надано.

Враховуючи зазначене, оцінивши посилання заявника на наведенні вище обставини в обґрунтування заяви про забезпечення позову, суд не оцінює їх як посилання на обставини, які можуть свідчити про подальше утруднення виконання рішення суду в разі задоволення позову чи утруднення у відновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Таким чином, суд доходить до висновку, що заявником належним чином не обґрунтовано, у чому саме полягає утруднення чи неможливість виконання судового рішення, яке може бути прийнято за результатами розгляду позовної заяви, не подано належних та вірогідних доводів та доказів наявності фактичних обставин, з якими заявник пов`язує застосування вказаних ним заходів забезпечення позову, а наведені заявником обставини не є підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Здійснивши оцінку обґрунтованості доводів позивача, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на докази, на підставі яких суд міг би дійти висновку щодо доцільності та необхідності забезпечення позову.

За таких обставин та з огляду на те, що позивачем не доведено, що невжиття, визначених ним заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Разом з тим, суд має за необхідне відмітити, що заява про забезпечення позову, яка раніше була відхилена повністю або частково, може бути подана вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до господарського суду.

Враховуючи відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, судовий збір у розмірі 1 240 грн 50 коп. покладається на заявника - позивача у справі.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 13,73,74,77,79,80,129,136,137,140, з 232 по 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову від 16.05.2022 №992-г (вх.№3030 від 16.05.2022) адвоката Вароди Павла в інтересах позивача ОСОБА_1 .

2. Судовий збір у розмірі 1 240 грн 50 коп. покладається на заявника позивача ОСОБА_1 .

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів відповідно до статей з 253 по 259 ГПК України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень ГПК України.

4. Ухвалу складено та підписано 18.05.2022.

5. Ухвалу направити рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення : позивачу по справі - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя В.Л. Гевко