ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року
м. Київ

cправа № 910/7951/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Колос І.Б. (головуючий), Бенедисюка І.М., Булгакової І.В.,

розглянув у порядку письмового провадження
касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельний альянс»
на ухвалу господарського суду міста Києва від 11.10.2021 (суддя Мудрий С.М.)
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2022 (головуючий суддя: Алданова С.О., судді: Гаврилюк О.М., Владимиренко С.В.)
у справі № 910/7951/21
за позовом Військової частини НОМЕР_1
до товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельний альянс» (далі ТОВ «Проектно-будівельний альянс») та товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ДС» (далі ТОВ «Альянс ДС»)
про стягнення 2 717 470,95 грн.
1. ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
Військова частина НОМЕР_1 звернулася до господарського суду міста Києва з позовом до ТОВ «Проектно-будівельний альянс» та ТОВ «Альянс ДС» про стягнення 2 717 470,95 грн. заборгованості, а саме, позивач просить суд:
- стягнути з ТОВ «Проектно-будівельний альянс» суму заборгованості у вигляді оплачених, але не виконаних робіт за договором підряду від 10.05.2019 № 82/19 у розмірі 2 207 919,30 грн., пеню за порушення строків виконання робіт у розмірі 273 062,71 грн. та штраф у розмірі 214 295,08 грн. за прострочення виконання робіт понад 30 календарних днів;
- стягнути з ТОВ «Альянс ДС» суму заборгованості у вигляді оплачених, але неякісно виконаних робіт за договором від 21.05.2019 № 83/19 на виконання робіт із технічного нагляду у розмірі 18 494,88 грн., штрафні санкції (штраф) за підтвердження обсягу робіт, що не виконувалися в розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт у сумі 3 698,98 грн.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 07.09.2021 відкрито провадження у справі № 910/7951/21, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.
05.10.2021 ТОВ «Проектно-будівельний альянс» звернулося до суду із зустрічним позовом у справі, відповідно до якого просило:
- визнати недійсним односторонній правочин, вчинений Військовою частиною НОМЕР_1 щодо розірвання договору підряду від 10.05.2019 № 82/19 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 № 350/157/687;
- визнати недійсним односторонній правочин, вчинений Військовою частиною НОМЕР_1 щодо розірвання договору підряду від 31.07.2020 № 36/20 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк. Коригування», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 № 350/157/688;
- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ТОВ «Проектно-будівельний альянс»: 1 799 235,04 грн. боргу за виконані підрядні роботи за договором підряду від 31.07.2020 № 36/20 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк. Коригування»; 35 800,00 грн. боргу за оплачені проектні роботи ПП «Інторенерго» за договором від 22.04.2021 № 11; 129 490,00 грн. забезпечення виконання договору про закупівлю від 10.05.2019 № 82/19 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк».
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.10.2021 зі справи № 910/7951/21 зустрічну позовну заяву та додані до неї матеріали повернуто ТОВ «Проектно-будівельний альянс» на підставі частини шостої статті 180 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України).
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2022 зі справи ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.
Судові рішення попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, тим, що: підстави та предмет первісного та зустрічного позовів є різними; первісні та зустрічні позовні вимоги не є взаємопов`язаними та ґрунтуються на різних правових підставах; первісні та зустрічні позовні вимоги не є взаємовиключними навіть у частині.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі ТОВ «Проектно-будівельний альянс», з посиланням на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить суд касаційної інстанції скасувати судові акти попередніх інстанцій, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Також у касаційній скарзі міститься заява про розподіл судових витрат з урахуванням приписів частини восьмої статті 129 ГПК України.
Згідно з розпорядженням заступника керівника апарату керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 02.05.2022 № 29.3-02/824 проведено повторний автоматизований розподіл справи № 910/7951/21 у зв`язку з відпусткою судді Малашенкової Т.М.
2. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
В обґрунтування підстав касаційного оскарження скаржник посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та порушення норм процесуального права щодо повернення зустрічного позову у справі, зокрема, приписів статей 3, 173, 174, 180 ГПК України; скаржник вважає, що позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами пов`язані за змістом правовідносин, взаємними правами і обов`язками сторін, доказовою базою, однаковим матеріально-правовим регулюванням спірних правовідносин.
Доводи інших учасників справи
У відзиві на касаційну скаргу Військова частина НОМЕР_1 просила судові акти попередніх інстанцій залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення, посилаючись, зокрема, на їх обґрунтованість та постановлення у відповідності до положень чинного законодавства.
3. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Джерела права. Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій
Відповідно до приписів статті 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Частиною першою статті 180 ГПК України передбачено право відповідача пред`явити зустрічний позов.
Відповідно до частини другої статті 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.
Зважаючи на положення частини другої статті 180 ГПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20.
Згідно з частиною шостою статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що:
- задоволення зустрічного позову у справі ані повністю, ані частково не може виключити задоволення первісного позову, оскільки визнання недійсними односторонніх правочинів щодо розірвання договору підряду від 10.05.2019 № 82/19 та договору підряду № 36/20 від 31.07.2020 (зустрічний позов) жодним чином не виключає стягнення заборгованості за наведеними договорами підряду (первісний позов);
- ТОВ «Проектно-будівельний альянс» не доведено взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду з первісним позовом заявлених у зустрічному позові вимог про стягнення боргу за виконані підрядні роботи за договором підряду від 31.07.2020 № 36/20 та боргу за оплачені проектні роботи на користь ПП «Інторенерго» за договором від 22.04.2021 № 11, оскільки первісний позов стосується договору підряду від 10.05.2019 № 82/19 та договору від 21.05.2019 № 83/19 на виконання робіт із технічного нагляду;
- вимоги за первісним та зустрічним позовами у даній справі виникли у зв`язку з виконанням будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк», водночас зазначене не свідчить про те, що позови виникли з одних і тих же правовідносин, оскільки сторонами укладалися договори з різними видами, об`ємами робіт та строками їх виконання.
Таким чином встановивши те, що обидва позови (первісний та зустрічний) не є взаємопов`язаними, тобто, зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог частини другої статті 180 ГПК України, суд першої інстанції, з яким підставно погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов заснованого на законі висновку про повернення зустрічного позову на підставі частини шостої статті 180 ГПК України.
Доводи касаційної скарги зазначених висновків судів попередніх інстанцій не спростовують.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Пономарьов проти України» та «Рябих проти Російської Федерації»), у справі «Нєлюбін проти Російської Федерації», повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень, наявності яких, у даному випадку, скаржником не доведено, а судом касаційної інстанції не встановлено.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно з положеннями статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
Зважаючи на викладене касаційну скаргу ТОВ «Проектно-будівельний альянс» слід залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.
Судові витрати
З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Ухвалу господарського суду міста Києва від 11.10.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2022 зі справи № 910/7951/21 залишити без змін, а касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельний альянс» - без задоволення.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Булгакова