УХВАЛА

25 квітня 2022 року

м. Київ

cправа № 910/10507/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Баранець О.М., Губенко Н.М.,

розглянувши касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Синергія-7»

на рішення Господарського суду міста Києва

(суддя Балац С.В.)

від 20.09.2021

та постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Руденко М.А., судді - Пономаренко Є.Ю., Барсук М.А.)

від 18.01.2022

за позовом Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Синергія-7»

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Пауер Трейд»

2. Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго»

про стягнення 91 875,62 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Публічне акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Синергія-7» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Пауер Трейд» (далі - відповідач 1) та Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (далі - відповідач 2) про стягнення 91 875,62 грн.

2. Позовні вимоги мотивовані тим, що в результаті проведення процедури обов`язкового продажу акцій відповідача 2, позивача було позбавлено права власності на такі акції за ціною, що не відповідала їх дійсній вартості. З огляду на те, що грошове зобов`язання з повної оплати вартості акцій позивача, які підлягали обов`язковому продажу за публічною безвідкличною вимогою, було виконано лише 17.06.2021, позивач звернувся до господарського суду з вимогами про солідарне стягнення з відповідачів 91 875,62 грн, з яких: 26 717,73 грн - 3 % річних та 65 157,89 грн - інфляційні втрати.

3. Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.09.2021 у задоволенні позову відмовлено повністю.

4. Суд виходив з того, що суму грошових коштів в розмірі 296 592,80 грн у мировій угоді, затвердженій ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2021 у справі № 910/2483/18, сторони визначили, як компенсацію вартості акцій відповідача 2, що були придбані відповідачем 1 у позивача за публічною вимогою відповідача 1 в порядку обов`язкового продажу, а не як суму грошового зобов`язання перед позивачем у спорі між сторонами, тому підстави для застосування норми частини 2 статті 625 ЦК України у вигляді стягнення з відповідачів 3 % річних та інфляційних втрат відсутні.

5. 18.01.2022 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою рішення залишив без змін.

6. Суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав щодо стягнення 3 % річних та інфляційних втрат згідно з частиною 2 статті 625 ЦК України, натомість зазначив, що умовами мирової угоди сторони не встановили розмір грошового зобов`язання, яке існувало у відповідача 1 перед позивачем щодо виплати останньому вартості та ціни продажу акції відповідача 2, належної до виплати на користь позивача у зв`язку з їх обов`язковим продажем за публічною вимогою, а лише домовились про виплату певної компенсації. Позивач не навів інших правових підстав (судове рішення, правочин тощо), які б встановлювали ціну продажу акцій відповідача 2, належну до виплати на користь позивача у зв`язку з їх обов`язковим продажем за публічною вимогою. Незважаючи на наявність у відповідачів грошового зобов`язання перед позивачем щодо виплати останньому ціни належних позивачу акцій відповідача 2, у зв`язку з їх обов`язковим продажем за публічною вимогою, розмір такого грошового зобов`язання з наявних у матеріалах справи доказів встановити не вбачається за можливе, що в свою чергу унеможливлює перевірку правильності нарахування 3 % річних та інфляційних втрат, стягнення яких є предметом цього спору. Неможливо встановити і період прострочення обов`язку по виплаті ціни акцій.

7. 04.03.2022 позивач звернувся з касаційною скаргою, в якій просить судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

8. На виконання вимог пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України, обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження згідно з пунктом 1 частини 2 статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що судові рішення містять взаємно суперечливі висновки, які не відповідають обставинам справи, нормам статей 524, 533-535, 625 ЦК України, юридичній доктрині (теорії грошових зобов`язань) та правовим позиціям, викладеним, зокрема:

- в частині поняття "грошове зобов`язання" (постанови Верховного Суду України від 16.09.2014 у справі № 921/266/13-г/7 (провадження № 3-90гс14), від 18.10.2017 у справі № 910/8318/16 (провадження № 3-133гс17), постанови Верховного Суду від 07.03.2018 у справі № 910/23585/16, від 14.03.2018 у справі № 910/24853/13, від 26.10.2018 у справі № 910/1775/18, від 20.11.2018 у справі № 916/75/18, від 21.06.2019 у справі № 910/9288/18, від 01.07.2019 у справі № 910/5773/18, від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18, від 17.10.2018 у справі № 923/1151/17, від 18.12.2019 у справі № 906/190/19);

- правової природи та наслідків укладання мирової угоди (постанови Верховного Суду від 15.05.2018 у справі № 921/412/17-г/7, від 20.06.2018 у справі № 913/869/14, від 31.05.2018 у справі № 902/330/17);

- правових підстав застосування статті 625 ЦК України (постанови Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 758/1303/15-ц, від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц, від 19.06.2019 у справі № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19), від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16 (провадження № 12-142гс19), від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 (провадження № 12-189гс19), від 08.11.2019 у справі № 127/15672/16-ц, постанова Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 26.10.2018 у справі № 922/4099/17, постанови Верховного Суду від 27.04.2018 у справі № 910/16945/14 та № 908/1394/17, від 16.11.2018 у справі № 918/117/18, від 30.01.2019 у справі № 905/2324/17 та № 922/175/18, від 13.02.2019 у справі № 924/312/18, від 05.08.2020 у справі № 910/10225/18, від 20.06.2018 у справі № 910/21812/17, від 21.11.2018 у справі № 750/5104/17);

- інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною 2 статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті (постанови Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 913/70/18, від 30.01.2019 у справі № 922/175/18) та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 № 918/631/19 (12-42гс20), від 19.06.2019 у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19).

Скаржник зазначає, що зобов`язання з оплати вартості акцій в процедурі їх обов`язкового продажу (сквіз-аут) є грошовим зобов`язанням, а сплачена за мировою угодою грошова сума компенсації є доплатою вартості акцій, як ціни їх обов`язкового продажу.

Стаття 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства» не передбачає, що норми статті 625 ЦК України не застосовуються до відносин обов`язкового продажу акцій в процедурі сквіз-аут.

Стаття 625 ЦК України - це єдина універсальна норма, яка захищає майнові інтереси міноритарних акціонерів, пов`язані з неповною оплатою вартості примусово викуплених в процедурі сквіз-аут акцій.

9. Також скаржник підставою касаційного оскарження визначає пункт 3 частини 2 статті 287 ГПК України, оскільки відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування статті 625 ЦК України до правовідносин, пов`язаних з виплатою компенсації (доплати) вартості акцій у процедурі обов`язкового продажу (процедура сквіз-аут), розмір якої визначений у мировій угоді.

10. Розглянувши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому касаційне провадження за касаційною скаргою слід відкрити з огляду на таке.

11. Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

12. Забезпечення права на касаційне оскарження у визначених законом випадках є однією з основних засад (принципів) господарського судочинства (пункт 9 частини 3 статті 2 ГПК України).

13. Предметом позову у цій справі є стягнення 91 875,62 грн, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270,00 грн х 500 = 1 135 000, 00 грн).

14. Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

15. З огляду на зміст касаційної скарги та наявність підстав касаційного оскарження, які передбачені пунктами 1 та 3 частини 2 статті 287 ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а саме щодо питання застосування статті 625 ЦК України у правовідносинах, пов`язаних з виплатою компенсації (доплати) вартості акцій у процедурі обов`язкового продажу (сквіз-аут), розмір якої визначений у мировій угоді.

16. Відповідно до частин 4 статті 301 ГПК України перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.

17. Оскільки предметом спору у цій справі є майнові вимоги, які виникли з корпоративних відносин, тому відповідно до положень частини 4 статті 247 ГПК України справи у спорах, які виникають з корпоративних відносин не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

18. Таким чином Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду касаційної скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись частиною 4 статті 247, пунктами 1, 3 частини 2, підпунктом "а" пункту 2 частини 3 статті 287, статтями 288, 290, 294, частиною 4 статті 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/10507/21 за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Синергія-7» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.09.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд «Синергія-7» у справі № 910/10507/21 на 07 червня 2022 року об 11:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Встановити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи до 27 травня 2022 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/10507/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді О. Баранець

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань з викликом сторін має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи, навіть, за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;

- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Касаційний господарський суд