ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

"19" квітня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/108/22

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді: Маріщенко Л.О.

розглядаючи справу за позовом:

Чуднівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі

1.Любарської селищної ради Любарського району Житомирської області,

2.Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області

до Фермерського господарства " Агро-Юлемі І КО"

про визнання недійсним договору оренди землі та зобов"язання повернути земельну ділянку

за участю представників сторін:

прокурор: Ревелюк Т.О. - посвід. № 058864 від 21.12.2020

від позивачів: не зявилися

від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Керівник Чуднівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Любарської селищної ради Любарського району Житомирської області та Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області звернувся до суду з позовною заявою до Фермерського господарства " Агро-Юлемі І КО" про:

- визнання недійсним договору оренди землі №423 від 10.08.2021, укладеного між Любарською селищною радою Житомирської області та ФГ "Полісся-Агро";

- зобов`язання ФГ "Агро-Юлемі І КО" повернути Любарській селищній раді Житомирської області земельну ділянку сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :01:004:1002, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,0167 га.

Правові підстави позову: ст. ст. 124,134 ЗК України, ст.ст. 16, 203, 215 ЦК України,п.2 ч.1 ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (абз. 2 ч.4 ст. 23 Закону).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.20р. у справі № 912/2385/18 уточнила висновки, зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 в наступний спосіб:

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу ( п.7);

- бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (п.38);

- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (п. 39);

- якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності (п. 43).

Зміст позову та додані до нього документи підтверджують дотримання прокурором встановленого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" порядку.

Позов у цій справі подано в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування Любарської селищної ради, як власника земельних ділянок та Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області яке наділене повноваженнями здійснювати державний контроль (нагляд) за додержанням земельного законодавства.

18.04.2022 на електронну адресу суду від представника позивача-1 надійшли письмові пояснення, в яких, також, зазначено про розгляд справи без їх участі.

Позивачі та відповідач повноважених представників в судове засідання не направили, сторонам направлялися відповідні ухвали про повідомлення про час, місце, дату судового засідання.

За змістом статей 2, 7, 13 ГПК України основними засадами господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін; правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин; суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 15 ГПК України. Суд визначає в межах, встановлених Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч.2 ст.183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Положеннями п.7 ч.2 ст.182 ГПК України передбачено, що суд у підготовчому засіданні з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання.

Згідно ч. 1 ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Через військову агресію Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб (Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022).

Законом України від 24.02.2022 №2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 №9 "Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні" рекомендовано суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Відповідно до частин 1, 2, 3 ст.26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 05.04.2018 №2396-VIII, правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 №133/2022, затверджений Законом України №7168 від 14.03.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її правову та фактичну складність, поведінку учасників процесу та компетентних органів, важливість предмета позову для заявника у справі, можливість надання доказів тощо.

Враховуючи наведене, а також те, що розгляд справи по суті як стадія позовного провадження передбачає розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому засіданні матеріалів і обмежує учасників справи подавати докази, а також заявляти клопотання чи заяви після переходу до розгляду справи по суті, з огляду на приписи ст.ст.177, 181-183 ГПК України, з метою виконання завдань підготовчого провадження та належної підготовки справи для розгляду по суті господарський суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження у справі, застосувавши ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та відкласти підготовче засідання.

З огляду на зазначене, враховуючи, те, що Господарський суд Житомирської продовжує працювати у відповідності до ст. ст. 10, 12-2, 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з метою забезпечення належних умов для повного, всебічного і об`єктивного розгляду справи, господарський суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання, про що повідомити сторони.

Керуючись ст.ст. 15, 120, 121, 177, 182, 183, 233-235 ГПК України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на "16" червня 2022 р. о 11:00 в приміщенні Господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 619

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 619

2.Повідомити сторін про дату, час, місце судового засідання.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5007/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано: 20.04.2022

Суддя Маріщенко Л.О.

Друк. :

2- прок обл. (рек. )

3- Чднівська. окружної прок-ри (рек. )

4- Любар. селищній раді (рек. з повідомл)

5- ГУ Держгеокадастру у Житом. обл. ( )

6- ФГ "Агро-Юлемі І КО" (рек. з повідомл)