ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
05.05.2022 Справа № 905/378/22

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов договору поставки №89/20 від 19.08.2020 та додаткової угоди до останнього від 31.03.2021 в частині зобов`язань щодо своєчасної оплати поставленої щебеневої продукції, що стало підставою для нарахування штрафу згідно п. 6.4 договору, пені згідно п.6.3 договору, штрафу згідно п.1.2 додаткової угоди, а також інфляційних втрат та 3%річних на підставі приписів ст. 625 Цивільного кодексу України.
Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2022 для розгляду даної справи визначена суддя Устимова А.М.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.
Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено ще на 30 діб, тобто до 25.04.2022.
21.04.2022 на засіданні Верховної Ради України ухвалено Закон про затвердження Указу Президента України від 18.04.2022 № 259 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».
Цим Указом передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 на 30 діб.
Згідно наказу Господарського суду Донецької області «Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області» №20 від 28.02.2022 встановлено особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, тимчасово, до усунення обставин, які зумовили загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України, обмежено доступ до приміщення суду.
У подальшому запроваджено роботу Господарського суду Донецької області у відділеному режимі, встановлено дистанційний режим роботи.
Дослідивши подані матеріали позовної заяви ТОВ «АС-ГРАНІТ» на відповідність вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.
Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати положенням статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, а також вимогам статті 172 цього Кодексу.
Позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; (п.2 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України).
У вступній частині позовної заяви, визначаючи найменування сторін, позивач вказує їх як позивач - ТОВ «АС-ГРАНІТ», відповідач - ТОВ «ЛЕМАН-БЕТОН».
При цьому, повним найменування вказаних юридичних осіб є Товариство з обмеженою відповідальністю «АС-ГРАНІТ» та Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕМАН-БЕТОН» відповідно, що вбачається з даних Статуту позивача, виписки, витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
У подальшому, за текстом позовної заяви ТОВ «АС-ГРАНІТ» використовує як скорочене, так і повне найменування підприємств, однак первісно найменування сторін визначено у скороченій формі.
Зазначене не відповідає приписам п.2 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України в частині визначення повного найменування юридичних осіб сторін у справі та потребує уточнення.
Згідно приписів п.3 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, зокрема, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Розрахунок позовних вимог міститься в тексті позовної заяви у вигляді таблиці, в якій, зокрема, визначені дата виникнення заборгованості, дата припинення заборгованості, кількість днів, сума боргу та суми штрафу, пені, 3% річних, інфляційних втрат, що розраховані за заборгованістю, яка виникла на підставі кожної накладної.
Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України, у разі порушення боржником виконання грошового зобов`язання у нього в силу укладеного договору та закону за вимогою кредитора виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція) (п.п.3.2 п.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №14 від 17.12.2013 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань»).
Таким чином, індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць.
Як наслідок, при нарахуванні інфляційних втрат у розрахунку повинен бути наведений період нарахування у місяцях та вказані індекси інфляції, які застосовані позивачем, при здійсненні нарахування, що дозволить суду перевірити чи вірно здійснене нарахування.
Означена інформація у таблиці, яка містить розрахунок позовних вимог щодо інфляційних нарахувань, відсутня.
При цьому, в тексті претензії №09/11/21-П від 09.11.2021, з якою позивач звертався до відповідача, розрахунок інфляційних втрат визначений з вказанням відповідних періодів у місяцях та з вказанням, які саме індекси інфляції застосовуються.
Відтак, позивачем не виконано п.3 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України щодо надання до суду обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються.
Крім того, відповідно до п.9 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити, зокрема, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
Відповідно до положень статті 123 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (витрат на професійну правничу допомогу, витрат, пов`язаних із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи, витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду).
Одночасно суд звертає увагу позивача, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи складається не тільки зі сплаченого судового збору, а й з витрат, пов`язаних з розглядом справи. В такому розрахунку мають зазначатися не тільки вже понесені витрати, а й такі, які позивач потенційно може понести у зв`язку із розглядом справи.
У разі відсутності інших судових витрат, крім витрат зі сплати судового збору, які понесені або потенційно можуть бути понесені позивачем, останній також повинен про це зазначити у тексті позову або у окремій заяві, доданої до нього.
Дослідивши матеріали позовної заяви, судом встановлено, що всупереч вказаної норми, позивачем у позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, не надано відповідного розрахунку й в формі окремого документу.
Відтак, позивачем не виконано вимоги п.9 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України щодо надання до суду попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.
Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлений обов`язок щодо надання позивачем до позовної заяви всіх наявних доказів.
Згідно із ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно ч.ч.1,2 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач посилається на факт оплати відповідачем поставленої щебеневої продукції в певні календарні дати, що здійснені з порушенням строків виконання грошового зобов`язання, але не надає будь-яких доказів на підтвердження їх здійснення.
Визначальним при визначенні правомірності та обґрунтованості позовних вимог, що заявлені щодо стягнення пені, штрафів, 3% річних та інфляційних нарахувань є, у тому числі, й факт здійснення оплати у певну дату, якщо вона на дату звернення з позовом вже здійснена, що потребує доведення відповідними доказами, які позивачем не надані. У тексті позовної заяви відсутнє посилання на неможливість надати вказані докази з поважних причин.
Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України «ДСТУ 4163:2020», затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144, з 01.09.2021, відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.
Згідно з висновком щодо застосування норм права, який викладений у постанові Верховного суду від 11.07.2018 у справі №904/8549/17, неналежним чином засвідчені документи є недопустимими доказами у справі.
Дослідивши надані позивачем копії додатків до позовної заяви, судом встановлено, що відмітка про засвідчення документів на всіх копіях не містить дати засвідчення копій.
Відтак, за висновками суду, позивачем не виконано вимоги ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України щодо надання до суду всіх наявних доказів у формі, яка передбачена процесуальним законодавством.
Пункт 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначає, що позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Аналогічні приписи містить ч. 5 ст.91 Господарського процесуального кодексу України.
В якості додатків до позовної заяви позивач надає копії певних документів, однак щодо жодного з них як під час засвідчення копій, так і окремим посиланням не наводить будь-яких даних щодо місцезнаходження оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, що є порушенням п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України.
З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що ТОВ «АС-ГРАНІТ» не виконано вимоги п.п.2, 3, 8, 9 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України.
Вказане, згідно до вимог ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.
Зокрема, за правилами частин першої, другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд повідомляє, що розпорядженням керівництва Господарського суду Донецької області №7-р від 21.02.2022, у зв`язку з недостатніми бюджетними призначеннями на 2022 рік та відсутністю знаків поштової оплати, з метою раціонального і цільового використання наявних Господарському суді Донецької області канцелярських товарів, зупинено з 22.02.2022 прийняття працівниками відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) документів для відправлення за межі суду; рекомендовано суддям та працівникам апарату суду використовувати альтернативні способи повідомлення сторін та учасників справи.
З огляду на наведене, приймаючи до уваги, що суд здійснює свою діяльність у відділеному режимі - встановлено дистанційний режим роботи, доступ до приміщення суду є обмеженим, повідомлення учасників справи про рух справи здійснюється шляхом надання телефонограм, направлення рішень суду на адреси електронної пошти, які вказані учасниками справи у заявах по суті, відомі з відкритих джерел та за допомогою підсистеми «Електронний суд».
Керуючись статтями 12, 162-164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд,-
ТОВ «АС-ГРАНІТ» протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви шляхом направлення до суду: письмових пояснень щодо повного найменування сторін у справі; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються в частині здійснення інфляційних нарахувань; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; інформації щодо місцезнаходження оригіналів письмових доказів; належним чином засвідчених копій документів, що є додатками до позовної заяви (відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії); доказів здійснення оплати - у разі відсутності письмові пояснення з цього приводу.
Запропонувати ТОВ «АС-ГРАНІТ» надати письмові пояснення щодо суми судового збору, яку останній просить стягнути з відповідача.
Роз`яснити ТОВ «АС-ГРАНІТ», що у разі якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Запропонувати сторонам надати до суду інформацію з актуальними засобами зв`язку для здійснення своєчасного повідомлення про рух справи.
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання.

Копію цієї ухвали відповідно до положень статті 9 Господарського процесуального кодексу України направити учасникам справи до відома.

Суддя А.М. Устимова