ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" квітня 2022 р. м. Ужгород Справа № 907/553/21

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ушак І.Г.

за участі секретаря судового засідання Лакатош О.М.,

розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатінтерпорт, м. Чоп про заміну правонаступником сторону виконавчого провадження - Закарпатську митницю Державної митної служби України - боржника у даній справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатінтерпорт, м. Чоп (далі позивач, товариство)

до Закарпатської митниці Державної митної служби України, м. Ужгород (далі відповідач, митниця)

про стягнення 29403,25 грн. як суми нарахованих 3 % річних та інфляційних втрат за прострочення виконання грошових зобов`язань,

представники:

позивача - Логойда В.М., адвокат

відповідача - Зомбор Д.С., самопредставництво

Державної митної служби України - не з`явився

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 10.11.2021 позовні вимоги задоволено частково та присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача заборгованість на суму 29299,92 грн., включаючи: інфляційні втрати, 3 % річних та у відшкодування сплаченого позивачем судового збору суму 2262,02 грн.

Господарським судом Закарпатської області 05.04.2022 видано наказ про примусове виконання рішення у даній справі.

18.04.2022 товариство звернулося до суду із заявою про заміну боржника у справі - Закарпатську митницю Державної митної служби України як сторону виконавчого провадження її правонаступником - Державною митною службою України у зв`язку реорганізацією митниці на підставі відповідної постанови Кабінету Міністрів України та посилаючись при цьому на те, що за наслідками пред`явлення до Головного управління Держказначейства у Закарпатській області наказу до виконання такий повернуто стягувачу без виконання із зазначенням про відсутність станом на 5.04.2022 в органах казначейства відкритих рахунків боржника, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів державного бюджету.

За змістом положень ст. 334 ГПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Ухвалою суду від 20.04.2020 заяву прийнято та призначено до розгляду на 27 квітня 2022р. на 11:20 год., ухвалу надіслано учасникам процесу та Державній митній службі України.

20.04.2022 на адресу суду надійшли письмові пояснення представника митниці, за змістом яких митниця заперечує проти заміни її як боржника у справі правонаступником, посилаючись на те, що хоча Закарпатська митниця Держмитслужби перебуває у стані припинення запис про її припинення як юридичної особи не внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ЄДР), що вважає визначальним при вирішенні питання заміни боржника у даній справі. Стверджує, що про наведене йдеться у постанові Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 682/952/17.

Представник стягувача у ході судового засідання на задоволенні заяви наполягає, вважаючи, що заміна сторони боржника у даній справі правонаступником у межах виконання рішення суду може бути здійснена до внесення запису в ЄДР про виключення боржника-правопопередника з державного реєстру, оскільки реорганізація останнього відбулася шляхом приєднання до центрального органу державної влади Державної митної служби України, а отже - вирішеним є питання переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється, до визначеного правонаступника. Посилається при цьому на правову позицію з даного питання Верховного Суду наведену у постанові Верховного Суду від 14.09.2020 у справі № 296/443/16-ц, в іншому разі - вважає, що виконання рішення суду може необґрунтовано суттєво затягнутися, що не відповідає конституційному принципу обов`язковості судових рішень та конвенційному праву особи на справедливий суд.

Представник боржника у ході судового засідання заперечує проти задоволення заяви про заміну боржника у виконавчому провадженні у даній справі з підстав наведених у письмових поясненнях.

Дослідивши матеріали справи та заяви про заміну сторони боржника виконавчого провадження, заслухавши пояснення представників сторін, суд, керуючись законом, дійшов висновку про задоволення заяви та заміну боржника у справі його правонаступником, виходячи з наступного.

Заміна сторони у зобов`язанні можлива не інакше, як на підставах та в порядку, визначених Господарським процесуальним кодексом України та Законом України „Про виконавче провадження.

Відповідно до ст. 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, господарський суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 5 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

За приписами ч. 1, 5 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до ч. 2,3 ст. 107 ЦК України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Держмитслужби» № 895 від 30.09.2020 реорганізовано територіальні органи Державної митної служби, в тому числі, Закарпатську митницю Державної митної служби України - відповідача та боржника у даній справі - шляхом приєднання до Державної митної служби України.

Станом на час судового розгляду справи відсутній запис у ЄДР щодо припинення реорганізованого відповідача як юридичної особи, що визнається всіма учасниками процесу.

Вирішуючи питання правонаступництва боржника у даній справі, суд приймає до уваги позицію наведену у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.09.2020 у справі № 296/443/16-ц, згідно якої тлумаченням наведених приписів ст. 104 ЦК та 107 ЦК України встановлено, що такими не визначається момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання; такий момент не може пов`язуватися із внесенням запису до державного реєстру про припинення юридичної особи, яка приєднується. При реорганізації шляхом приєднання немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків. Внаслідок приєднання правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при такому виді реорганізації неможливий.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду щодо переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання, сформульованої у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року в справі № 910/5953/17 "... при реорганізації в формі злиття немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків. Адже правонаступник лише один, що унеможливлює виникнення будь-яких спорів щодо переходу майна, прав чи обов`язків. Отже, лише при припиненні суб`єкта господарювання шляхом поділу в розподільчому балансі визначається правонаступництво. Внаслідок же злиття, приєднання або перетворення правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при таких видах реорганізації неможливий. …Отже, уже з дня державної реєстрації АТ «Укрзалізниця» мало право здійснювати будь-які види господарської діяльності, які потребували ліцензій чи дозволів, на підставі ліцензій та інших дозвільних документів, отриманих підприємствами залізничної галузі, які знаходилися в процедурі припинення, включаючи ДП «Донецька залізниця». З огляду на викладене вище висновки судів попередніх інстанцій про те, що відсутність в ЄДР запису про припинення ДП «Донецька залізниця» свідчить про те, що правонаступництво не відбулося, є помилковими. ...Державна реєстрація рішення про припинення ДП «Донецька залізниця» була здійснена 25 листопада 2014 року. Таким чином, на момент звернення до суду ДП «Донецька залізниця» знаходилася в процедурі припинення більш як два роки, а на момент розгляду цієї справи судом касаційної інстанції - більше п`яти років. Якщо припустити, що правонаступництво настає лише з моменту державної реєстрації припинення юридичної особи, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до новоствореної юридичної особи, яка отримає все майно правопопередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями».

З урахуванням того, що згідно постанови КМ України «Деякі питання територіальних органів Держмитслужби» № 895 від 30.09.2020 відповідач, боржник у справі перебуває у процедурі реорганізації шляхом приєднання до центрального органу державної влади Державної митної служби України, остання є правонаступником боржника у справі і відсутність запису у ЄДР про припинення боржника як юридичної особи не є визначальним при вирішенні питання правонаступництва.

Наведеним спростовано заперечення митниці проти заміни її правонаступником. Посилання митниці на постанову Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 682/952/17 не спростовує позицію стягувача у даній справі, оскільки у зазначеній постанові також йдеться про те, що визначальним фактором для встановлення факту публічного правонаступництва є перехід функцій Славутського ОУПФУ в Хмельницькій області до ГУ ПФУ в Хмельницькій області, що відбувся внаслідок припинення юридичної особи - територіального підрозділу - Славутського ОУПФУ Хмельницької області - шляхом реорганізації та приєднання до ГУПФУ в Хмельницькій області.

З огляду на викладене, слід задоволити заяву стягувача, замінивши у виконавчому провадженні з примусового виконання судового наказу у даній справі боржника Закарпатську митницю Державної митної служби України його правонаступником Державною митною службою України.

Керуючись ст. ст. 52, 234, 334 Господарського процесуального кодексу України,

СУД ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатінтерпорт, м. Чоп про заміну правонаступником сторони виконавчого провадження - задоволити.

2. Замінити у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду у даній справі № 907/553/21 боржника - Закарпатську митницю Державної митної служби України (88000, м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, ) - його правонаступником - Державною митною службою України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г, ).

Дана ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в строки встановлені ст. 256 ГПК України

Суддя Ушак І.Г.