ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 квітня 2022 року м. Черкаси Справа № 925/194/22

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом: Заступника керівника Уманської окружної прокуратури,

в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Ладижинська сільська рада,

до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Імпульс Україна",

про розірвання договору оренди та зобов`язання повернути земельну ділянку.

За участю представників сторін:

від прокуратури: Олійник І.А., прокурор, посвідчення №065683 від 23.10.2021;

від позивача: участі не брали;

від відповідача: Ситник Т.А., адвокат, ордер серія СА №1027982 від 07.04.2022,

ВСТАНОВИВ

17.02.2022 до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява від 16.02.2022 № 53-385ВИХ-22 Заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Ладижинська сільська рада Уманського району Черкаської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Імпульс Україна" (надалі - ТОВ "Енерго Імпульс Україна") з вимогами:

- розірвати договір оренди земельної ділянки площею 53,0383 га (кадастровий номер - :02:000:1624), яка знаходиться в адміністративних межах Ладижинської сільської ради Уманського району Черкаської області, за межами населеного пункту с. Колодисте від 03.04.2019, укладений між Черкаською обласною державною адміністрацією та ТОВ "Енерго Імпульс Україна", який зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно 12.04.2019 (номер запису про інше речове право 31238114);

- зобов`язати ТОВ "Енерго Імпульс Україна" повернути Ладижинській сільській раді Уманського району Черкаської області земельну ділянку площею 53,0383 га за кадастровим номером :02:000:1624, передану в користування на підставі договору оренди землі від 03.04.2019.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором оренди землі від 03.04.2019 в частині несплати орендної плати та незвернення Ладижинської сільської ради з позовом на захист інтересів держави.

Ухвалою від 15.03.2022 господарський суд відкрив провадження у справі № 925/194/22 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 07.04.2022 о 12:00 год. Визначив учасникам справи строки для подання заяв по суті.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи (за трек-номером 037), відповідач отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі 17.03.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, строк для подання відповідачем відзиву до суду сплив 01.04.2022.

Проте, відповідач не скористався своїм правом та не подав до суду у строк відзив на позовну заяву.

28.03.2022 до суду надійшов лист від 21.03.2022 № 02-24/02-10/649, в якому голова Ладижинської сільської ради С. Цоколенко просить розглядати справу без участі представника позивача.

07.04.2022 до суду надійшло клопотання представника відповідача від 07.04.2022 про відкладення підготовчого засідання на іншу дату та надання матеріалів справи № 925/194/22 для ознайомлення та отримання копій документів.

Своє клопотання відповідач мотивує тим, що він позовну заяву не отримував або вона була втрачена у зв`язку з початком війни росії проти України. Адвокат зазначає, що у зв`язку зі значними перешкодами в роботі товариства, не мав можливості підготувати відзив на позовну заяву, що, на його думку, є перешкодою для проведення підготовчого засідання у цій справі.

Присутній у підготовчому засіданні прокурор не заперечував проти задоволення такого клопотання.

Ухвалою від 07.04.2022 господарський суд задовольнив клопотання ТОВ "Енерго Імпульс Україна" та відклав підготовче засідання у справі до 21.04.2022 об 11:00 год. Представники прокуратури та відповідача були присутні у такому підготовчому засіданні, тому обізнані про час і місце наступного підготовчого засідання.

Відповідно до витягу з сайту "Укрпошти" (за трек-номером 036), позивач ухвалу від 07.04.2022 отримав 12.04.2022, отже останній є належним чином повідомленим про дату та час судового засідання.

18.04.2022 до суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача. У відзиві відповідач просить поновити строк для його подання, залишити позов прокурора без руху, а по суті спору - у задоволенні позову відмовити.

Клопотання про поновлення строку для подання відзиву відповідач обґрунтовує тим, що у зв`язку з початком війни він не зміг отримати позов та надати його адвокату, про зміст позову останньому стало відомо під час ознайомлення з матеріалами справи в суді 07.04.2022.

Розглянувши клопотання про поновлення строку, викладене у відзиві на позов, господарський суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 3 - 6 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Також суд враховує, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Верховна Рада України 24 лютого 2022 року прийняла Закон України №2102-IX, яким затвердила Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Верховна Рада України 15 березня 2022 року прийняла Закон України №7168-IX, яким затвердила Указ Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Таким чином, з огляду на зазначені відповідачем обставини, які зумовили несвоєчасне подання відзиву, задля дотримання принципу змагальності сторін, суд вважає за можливе поновити відповідачу строк для подання відзиву.

Щодо клопотання представника відповідача, викладеного у відзиві на позов про залишення позову без руху, господарський суд зазначає таке.

Відповідач у вказаному клопотанні вказує на те, що прокурором не обґрунтовано необхідності захисту інтересів держави щодо розірвання договору оренди, а також вважає, що заявлені прокурором вимоги є неспівмірними із обраним способом захисту, оскільки позбавлення права оренди, на думку відповідача, не призведе до реального відновлення чи захисту інтересів держави, але позбавить прав відповідача. Крім того, відповідач вважає, що у цьому спорі є значна розбіжність між інтересами держави, які прагне захистити прокурор та обраним способом захисту. У такому клопотанні відповідач посилається на ст. 53, 174 ГПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, питання про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді з`ясовується судом при відкритті провадження у справі. Ухвалою від 15.03.2022 господарський суд відкрив провадження у даній справі, з`ясувавши всі необхідні питання, в тому числі і щодо наявності підстав для представництва прокурором в суді.

У підготовчому засіданні 21.04.2022 представник відповідача заявив усне клопотання про залишення позову без розгляду.

Щодо заявленого клопотання господарський суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ст. 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 - 5 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (надалі - ЗУ "Про прокуратуру"). Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч. 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (ч. 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 1-3 ч. 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (ч. 7).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо про причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України (залишення позову без розгляду).

Відповідні правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України суд враховує при виборі і застосуванні норми права у спірних правовідносинах.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про порушення інтересів держави, яке полягає в користуванні відповідачем земельною ділянкою комунальної власності без здійснення плати, тому одним із можливих способів захисту державних інтересів є розірвання такого договору оренди та витребування земельної ділянки, для реалізації можливості у подальшому передати таку земельну ділянку в оренду платоспроможному орендарю.

Твердження відповідача про оплатне користування ним земельною ділянкою у зв`язку із встановленням орендної плати у договорі не підтверджується жодними доказами. Так представник відповідача підтверджує, що ТОВ "Енерго Імпульс Україна" близько трьох років не здійснює оплату орендної плати за земельну ділянку, що є об`єктом за спірним Договором. Водночас зі спливом позовної давності у Ладижинської сільської ради втрачається можливість отримання орендної плати за користування земельною ділянкою за весь період договору. Тому в цій частині доводи відповідача щодо оплатного користування земельної ділянкою є неспроможними.

Далі, відповідач стверджує, що даний позов є не на захист державних інтересів, а для позитивної статистики органів прокуратури. Оскільки Ладижинська сільська рада має можливість у будь-який момент самостійно розірвати Договір у зв`язку із несплатою орендних платежів більше трьох місяців на підставі ст. 782 Цивільного кодексу України. Тобто реального спору з приводу розірвання договору оренди землі не існує, орендодавець вправі внести запис про припинення договору оренди землі в реєстр речових прав без рішення суду і вимагати повернення земельної ділянки.

Водночас саме незвернення Ладижинської сільської ради ні до суду з таким позовом ні до державного реєстратора речових прав для припинення договору оренди і свідчить про її бездіяльність, про нездійснення цим органом захисту інтересів громади в сфері контролю за додержанням земельного законодавства та доводить необхідність застосування представницьких повноважень прокурором з метою захисту порушених інтересів держави та звернення до суду.

Матеріали справи містять докази листування Уманської окружної прокуратури та Ладижинської сільської ради щодо необхідності звернення з даним позовом. Так в листі від 10.12.2021 заступник керівника Уманської окружної прокуратури, керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", повідомив Ладижинську сільську раду про намір подати позов в інтересах держави в разі незвернення з таким позовом самим органом місцевого самоврядування. На такий лист позивач відповів листом від 13.12.2021 про відсутність наміру звернення з таким позовом до суду у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору. Відповідач наголошує, що у позивача звичайно є такі кошти і таке пояснення не є належним. Проте суд вважає, в разі дійсності наявності у позивача коштів на оплату судового збору, що незвернення Ладижинською сільською радою самостійно з таким позовом є додатковим доказом на підтвердження бездіяльності позивача, а не свідченням надуманості позову. Також лист містить прохання сільського голови щодо звернення прокуратури із відповідним позовом в інтересах сільської ради до суду.

На підставі викладеного, суд доходить висновку про наявність підстав в конкретному випадку для представництва прокурором інтересів держави в особі Ладижинської сільської ради, тому клопотання відповідача про залишення позову без розгляду залишається без задоволення.

Інших клопотань чи заяв, які підлягають розгляду у підготовчому засіданні сторони не подали.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 195 ГПК України - суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Оскільки судом надано учасникам справи можливість для надання до суду визначених процесуальним законом заяв по суті справи, визначено обставини справи, які підлягають встановленню та вжито заходів щодо зібрання відповідних доказів, вчинено належні дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, господарський суд вважає за можливе в даному засіданні закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до п. 18 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 46, 119, 182-183, 185, 194-196, 226, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву на позов.

Поновити відповідачу строк для подання відзиву.

Відмовити в задоволенні усного клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 12.05.2022 об 11:00 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Черкаської області за адресою: 18005, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 307, в залі судових засідань № 315.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню.

Копії ухвали направити сторонам.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 21.04.2022.

Суддя З.В. Зарічанська