ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

"14" квітня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/945/21

Господарський суд Житомирської області у складі судді Кравець С.Г.,

секретар судового засідання: Зоренко О.М.,

розглядаючи справу за позовом: Заступник керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави в особі

1) Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області

2) Народицької селищної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода Базар"

про визнання незаконним та скасування рішення,

за участю представників сторін:

від позивачів: не з`явилися,

від відповідача: не з`явився,

прокурор: Ревелюк Т.О. (посвідчення №058864 від 21.12.2020).

ВСТАНОВИВ:

Житомирська обласна прокуратура звернулася до суду в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та Народицької селищної ради з позовною заявою, в якій просить:

- визнати незаконним та скасувати рішення Народицької селищної ради №236 від 28.04.2021 про надання ТОВ "Злагода Базар" в оренду земельної ділянки та укладання попереднього договору оренди землі загальною площею 45,00га із реформованого КСП ім. Кірова;

- зобов`язати ТОВ "Злагода Базар" повернути земельну ділянку площею 45,00 га, кадастрові номери :08:000:0029, :08:000:0028 до земель запасу шляхом її передачі Народицькій селищній раді.

Ухвалою від 13.01.2022 суд закрив провадження у справі №906/945/21 в частині зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода Базар" повернути земельну ділянку площею 45,00га, кадастрові номери :08:000:0029, :08:000:0028 до земель запасу селищної ради шляхом її передачі Народицькій селищній раді. Водночас ухвалою суду від 13.01.2022 повернуто Житомирській обласній прокуратурі з Державного бюджету України судовий збір в розмірі 4540,00грн, сплачений згідно з платіжним дорученням №1833 від 13.09.2021. В судовому засіданні оголошено перерву у підготовчому провадженні до 20.01.2022.

20.01.2022 представник ТОВ "Злагода Базар" подала заява, в якій просила суд залишити позовну заяву прокурора без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.226 ГПК України, з посиланням на те, що позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано (а.с. 236-237 т.1).

Ухвалою від 20.01.2022 підготовче засідання відкладено на 03.02.2022.

В засіданні суду 03.02.2022, враховуючи клопотання представника ТОВ "Злагода Базар" про відкладення розгляду справи, суд з метою дотримання процесуальних прав сторін відклав розгляд справи на 28.02.2022.

Судове засідання у справі №906/945/21, призначене на 28.02.2022 о 10:00, не відбулося, оскільки суддя Давидюк В.К. увільнений від роботи у зв`язку з призовом на військову службу осіб з числа резервістів в особливий період, відповідно до наказу Господарського суду Житомирської області від 24.02.2022 за № 32-к.

На підставі розпорядження керівника апарату Господарського суду Житомирської області №34/2022 від 15.03.2022 здійснено повторний автоматизований розподіл справи №906/945/21, а також заяви представника ТОВ "Злагода Базар" про залишення позову без розгляду, за результатами якого справу №906/945/21 та вказану заяву передано на розгляд судді Кравець С.Г.

Ухвалою від 16.03.2022 суддя Кравець С.Г. прийняла справу №906/945/21 до свого провадження та призначила підготовче засідання на 14.04.2022.

В судове засідання 14.04.2022 позивачі та відповідач своїх представників не направили, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином (а.с.6-14, т.2).

Прокурор в судовому засіданні 14.04.2022 просила відмовити у задоволенні заяви відповідача про залишення позову без розгляду.

З огляду на те, що сторони про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, їх неявка не є перешкодою для розгляду заяви відповідача іфл 20.01.2022 про залишення позову без розгляду.

Обґрунтовуючи заяву про залишення позову без розгляду представник ТОВ "Злагода Базар" вказує, що Житомирська обласна прокуратура не довела бездіяльності Головного управління Держгеокадастру у Житомирської області та Народицької селищної ради. Вказує, що приписи ст.10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та пункт 5-1 Положення щодо повноважень посадових осіб Держгеокадастру не передбачають повноважень посадових осіб ГУ Держгеокадастру скасовувати рішення органу місцевого самоврядування або звергатися до суду з відповідним позовом. Вказує, що відповідні повноваження відсутні і у Народицької селищної ради, яка згідно з рішенням Конституційного Суду України від 16.04.2009 №7-рп/200, на що посилається іпрокурор, не вправі приймати рішення про скасування свого рішення після його реалізації. Також зазначає, що орган місцевого самоврядування не уповноважений звертатися до суду з позовом про скасування свого рішення.

В письмових запереченнях на заяву про залишення позову без розгляду Житомирська обласна прокуратура зазначає, що у позовній заяві прокурор детально обґрунтував порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, а також зазначив підстави визначення ГУ Держгеокадастру у Житомирській області позивачем у справі, відповідно до ст.53 ГПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру". Вказує, що ГУ Держгеокадастру у Житомирській області 14.07.2021 звернулось до Житомирської обласної прокуратури з клопотанням (долучено до позову) щодо вжиття заходів прокурорського реагування через виявленими порушеннями вимог земельного законодавства допущених Народицькою селищною радою при прийняті спірного рішення та укладення попереднього договору оренди. Зазначає, що Житомирська обласна прокуратура 22.07.2022 за №15/1-637вих-21 скерувала на адресу ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повідомлення про стверджувальні порушення інтересів держави та необхідність вжиття заходів до їх відновлення. Листом від 27.07.2021 за №10-6-0.112-3993/2-21 ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повідомило про неможливість звернення з позовом до суду у зв`язку із обмеженим фінансуванням та відсутністю коштів для сплати судового збору. Доводить, що всупереч вимогам земельного законодавства Народицька селищна рада в період з 2017 року по теперішній час, приймає рішення про передачу в оренду приватним суб`єктами господарювання земельних ділянок на території Народицької територіальної громади Житомирської області, що мають статус радіоактивно забруднених та на підставі вказаних рішень укладає попередні договори оренди. Посилається на те, що за наслідками розгляду справи №906/482/18 Господарський суд Житомирської області 05.04.2019 постановив окрему ухвалу селищному голові Леончуку О.А. як посадовій особі, яка за своїми повноваженнями повинна усунути порушення законодавства, які виявив суд. Зокрема, ухвалою зобов`язано вжити заходів щодо запобігання повторенню виявленню порушення вимог п. 34 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", статей 23, 83, 84, 122, 123 та 124 Земельного кодексу України та п. п. 4, 7 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності" від 06.09.2012 № 5245-УІ, які мають місце при прийнятті Народицькою селищною радою рішення від 02.11.2017 за № 633 про надання на умовах попереднього договору оренди земель загальною площею 328,00га із земель реформованого КСП "Зоря", розташованих за межами населеного пункту смт.Народичі, придатність яких, для потреб сільського господарства не визначена, а ні на підставі достовірних (актуальних) даних державного земельного кадастру, а ні шляхом проведення екологічної експертизи для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ФГ "Кавецького". Проте, Народицька селищна рада продовжує передавати в оренду земельні ділянки з порушенням вимог процедури, передбаченої Земельним кодексом України, укладає попередні договори оренди без дотримання вимог Закону України "Про оренду землі" та Цивільного кодексу України, при цьому нехтуючи обмеженнями, які встановлені у Державному земельному кадастрі на спірні землі, як радіоактивно забруднені. З огляду на викладене, прокуратура зазначає, що у зв`язку з цим і було заявлено позов про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи та заяву відповідача від 20.01.2022 про залишення позову без розгляду та заперечення прокуратури на вказану заяву, господарський суд прийшов до висновку, що заява відповідача про залишення позову без розгляду від 20.01.2022 не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як передбачено п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

У даній справі прокурор позивачем визначив Народицьку селищна раду, яка є розпорядником спірної земельної ділянки, що підлягала поверненню відповідачем до земель запасу. Також позивачем за даним позовом визначено Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

За ч.4 ст.53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Повноваження прокуратури на здійснення функції представництва інтересів держави в суді нормативно встановлені ст.131-1 Конституції України, п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про прокуратуру" та деталізуються ст. 23 цього ж Закону.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором в суді.

Частиною 6 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що під час здійснення представництва інтересів держави в суді прокурор, серед іншого, має право звертатися до суду з позовом в порядку, передбаченому процесуальним законом.

Зі змісту цієї норми Закону слідує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або ж у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав.

У постанові від 26.05.2020 №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Прокурор обґрунтовує позов порушенням інтересів держави, яке полягає в недотриманні Народицькою селищною радою вимог земельного законодавства при прийнятті оспорюваного рішення та передачі відповідачу земельної ділянки відповідачу. Зазначає, що орган місцевого самоврядування неправомірно розпорядився, а суб`єкт господарювання набув право користування на земельні ділянки, що суперечить принципам регулювання земельних відносин в Україні, які закріплені в ст.14 Конституції України та ст.5 Земельного кодексу. Вказав, що реалізуючі рішення №236 від 28.04.2021, Народицька селищна рада підписала з відповідачем попередній договір оренди землі, однак Законом України "Про оренду землі" не передбачено укладення такого договору, який поміж іншого, не містить ознаки попереднього договору в розумінні ст.635 ЦК України, а містить ознаки договору оренди. Зазначив, що прокурором заявлено позовну вимогу про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, з метою захисту інтересів держави у юридичній визначеності на майбутнє.

Судом досліджено та встановлено, що Житомирською обласною прокуратурою, відповідно до вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру", 22.07.2021 за №15/1-637-вих-21 на адресу ГУ Держгеокадастру у Житомирській області та 05.08.2021 за №15/1-681вих-21 на адресу Народицької селищної ради скеровані повідомлення про стверджувальні порушення інтересів держави та необхідність вжиття заходів до їх відновлення (а.с.34-39, т.1).

Листом від 27.07.2021 за №10-6-0.112-3993/2-21 ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повідомило прокуратуру про неможливість звернення з позовом до суду у зв`язку із обмеженим фінансуванням та відсутністю коштів для сплати судового збору (а.с.41, т.1).

Народицька селищна рада листом від 18.08.2021 повідомила прокуратуру про винесення питання щодо припинення попереднього договору оренди на розгляд чергової сесії селищної ради (а.с.40, т.1).

Поряд з цим судом також встановлено, що Коростенська окружна прокуратура 02.07.2021 зверталась до Народицької селищної ради з клопотаннями про скасування, у тому числі, рішення сесії Народицької селищної ради №236 від 28.04.2021. За результатами розгляду даного клопотання радою прийнято рішення №335 про відмову у скасуванні рішень сесії Народицької селищної ради, зокрема і рішення №236 від 28.04.2021, враховуючи що вищевказане рішення сесії селищної ради є ненормативним актом, що застосовується одноразово, та на даний час вже вичерпало свою дію у зв`язку з укладенням попередніх договорів оренди земельних ділянок (рішення №335 від 21.09.2021 оприлюднено на офіційному сайті Народицької селищної ради; а.с.15, т.2).

Отже, прокуратурою перед зверненням до суду з вказаним позовом дотримано процедуру, визначену ст.23 Закону України "Про прокуратуру". При цьому, Народицька селищна рада та Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області заходів для усунення виявлених порушень шляхом подачі до суду відповідного позову не вжили, про такий намір Житомирську обласну прокуратуру не повідомили, що вказує на їх бездіяльність.

При цьому суд зазначає, що незалежно від причин неможливості самостійного звернення органу до суду з відповідним позовом, сам факт незвернення цього органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про неналежне виконання ним своїх повноважень. Близька за змістом позиція наведене у постанові Великої палати Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 01.06.2021 у справі №925/929/19 викладено правовий висновок, що згідно з абз. 4 ст. 15-2 ЗК України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, належить організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15, Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль): за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах (підпункт 25-1 пункту 4 Положення).

Наведене свідчить, що органи Держгеокадастру можуть виконувати: 1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності; 2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

Згідно зі ст.28 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади", міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійсненні їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Отже, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи, відповідно до ст.28 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади" наділені повноваженням звернення до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень.

Відповідно до ст.10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" та пункту 5-1 Положення, посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

За висновками Великої Палати Верховного Суду, з наведених норм права вбачається, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійсненні їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

Так, ГУ Держгеокадастру у Житомирській області 14.07.2021 звернулось з клопотанням №10-6-0.47-3787/2-21 до Житомирської обласної прокуратури щодо вжиття заходів прокурорського реагування у зв`язку із виявленими порушеннями вимог земельного законодавства допущених Народицькою селищною радою при прийняті оспорюваного рішення та укладення попереднього договору оренди (а.с.43 т.1).

Отже, прокурором у позові також зазначено у чому саме полягають порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, а також наведені підстави визначення ГУ Держгеокадастру у Житомирській області позивачем у вказаній справі, у відповідності до ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Вказаний позов спрямований на задоволення суспільного інтересу у сфері землекористування, відновлення законності при вирішенні суспільно значимого питання передачі в оренду земельних ділянок, враховуючи, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави (ст.14 Конституції України), а незаконна передача у користування спірної земельної ділянки порушує інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів тому, захист такого інтересу відповідає функціям прокурора. Відповідно, доводи відповідача, викладені в заяві від 20.01.2022 про залишення позову без розгляду, не знайшли свого підтвердження.

Суд також враховує, що відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17, рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування за умови його невідповідності закону не тягне тих юридичних наслідків, на які воно спрямоване (постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17 (пункт 39), від 15.10.2019 у справі № 911/3749/17 (пункт 6.27), від 22.01.2020 у справі № 910/1809/18 (пункт 35), від 01.02.2020 у справі № 922/614/19 (пункт 52)). Тому оскарження такого рішення спрямоване не на втрату ним юридичної сили, а на захист інтересу у юридичній визначеності на майбутнє. Такий інтерес порушується, допоки існує незаконне рішення (триваюче порушення). Тому його можна оскаржити впродовж усього часу тривання порушення зазначеного інтересу (пункт 83).

За викладеного, у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода Базар" від 20.01.2022 про залишення позову без розгляду суд відмовляє.

Керуючись статтями 53, 232-235 ГПК України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода Базар" від 20.01.2022 про залишення позову без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 15.04.2022.

Суддя Кравець С.Г.

Друк:

1 - в справу

2 - Житомирська обласна прокуратура ();

3 - ГУ Держгеокадастру у Житомирській області (), рек.

4 - Народицька селищна рада (), рек.

5 - ТОВ "Злагода Базар" (), рек.

6 - представнику ТОВ "Злагода Базар" (ІНФОРМАЦІЯ_1)