ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

28.04.2022 р. Справа № 914/4080/21

Господарський суд Львівської області у складі судді Долінської О.З.,

розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р.

у справі за первісним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП", м. Львів

до відповідача 1: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "НОВА ГРОМАДА", м. Львів

до відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД", м. Сколе

до відповідача 3:Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛБР-БУД", м. Львів

про: визнання договору недійсним

та за зустрічним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД", м. Сколе

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП", м. Львів

про: стягнення 5 981 000,00 грн.

Без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

На розгляді в Господарського суду Львівської області перебуває справа за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" до Господарського суду Львівської області з позовом до відповідача 1: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "НОВА ГРОМАДА" до відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД" до відповідача 3: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛБР-БУД" про визнання договору недійсним та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про стягнення 5 981 000,00 грн.

В межах підготовчого провадження розгляд справи відкладався з підстав викладених в ухвалах суду від 25.01.2022р., 15.02.2022р., 01.03.2022р., 05.04.2022р., 19.04.2022р.

21.04.2022р. представником ТзОВ "ВІТАЛГАЛ ГРУП" подано на адресу суду заяву про відвід судді Юркевича М.В. з додатками за вх. № 8301/22. До вказаної заяви долучено лист Територіального управління Служби судової охорони у Львівській області від 19.04.2022р. за вих. № 44.27-114.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 ГПК України, суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 25.04.2022 р. (суддя Юркевич М.В.) заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. визнано необгрунтованою та передано розгляд вказаної заяви на вирішення іншому судді, в порядку ч. 1 ст. 32 ГПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2022 р., заява ТзОВ "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В., розподілена судді Долінській О.З.

Заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р. обґрунтована тим, що прийняття судом зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД" до спільного розгляду з первісною позовною заявою, відбулося без участі Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" та висловлення своїх доводів, заперечень та міркувань щодо її прийняття. Крім того, у поданій заяві про відвід судді, заявник посилається на небажання головуючого судді реалізувати при розгляді справи принципи відкритості та змагальності, що виявилося у безпідставному не проведенні 01.03.2022р. судового засідання та ухиленні у розгляді наявних у матеріалах справи клопотань. Покликаючись на дані обставини, заявник зазначає також, що в ухвалі суду від 01.03.2022р. було зазначено, що жоден з представників позивача до суду не з`явився, що стало підставою відкладення розгляду справи, попри явку представників позивача за первісним позовом до суду, що підтверджується відповіддю на запит ТУ Служби судової охорони у Львівській області від 19.04.2022р. ТзОВ "ВІТАЛГАЛ ГРУП" вважає, що суддя Юркевич М.В. підлягає відводу через наявність в його поведінці ознак упередженості та зацікавленості в недопущенні реалізації позивачем права на судовий захист.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р., дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч.3 ст.39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За приписами частин 7, 8, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

В силу ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частин 2, 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією із основних засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи відповідним складом суду.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) зазначено, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Тобто, заявлений учасником справи відвід судді від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин чи особистості судді, визначеного у встановленому законодавством порядку для розгляду конкретної справи, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі.

Одночасно, статтею 15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За приписами частин 1 - 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до ухвали Господарського суду Львівської області від 01.03.2022р. відкладення судового засідання та розгляду невирішених клопотань на іншу дату було зумовлено початком збройної агресії з боку РФ (третій робочий день після початку війни) та необхідністю забезпечення сторонам права на захист та їх безпеки, в силу введення в Україні воєнного стану.

Відтак, усі клопотання, які станом на 01.03.2022р. були нерозглянутими, в наступних судових засіданнях, а саме 05.04.2022р. та 19.04.2022р., були розглянуті судом за участю всіх представників сторін, в тому числі і заявника.

Водночас, указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з указом Президента України "Про продовження дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

Далі, Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, - до 25 травня 2022 року.

З огляду на наведене, заявлену підставу для відводу судді щодо самоусунення від здійснення правосуддя 01.03.2022р. суд відхиляє, як таку, що є необгрунтованою та заявленою поза межами встановленого процесуального строку.

Що стосується доводів заявника в частині прийняття зустрічної позовної заяви без врахування думки Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП", то суд наголошує на тому, що зустрічна позовна заява розглядається судом на предмет її прийнятності до спільного розгляду з первісною позовною заявою, за загальними правилами подання позовів, які зазначені в ст. 171-174 ГПК України.

Таким чином, у відповідності до вищенаведених норм ГПК України, суд самостійно вирішує питання щодо прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним. А перевірку правильності здійснення судом такої процесуальної дії може бути здійснено заявником в апеляційному порядку, передбаченому ст. 255-257 ГПК України.

Суд наголошує на тому, що ухвала Господарського суду Львівської області від 03.02.2022 р. про прийняття зустрічного позову сторонами оскаржена не була.

Згідно ч. 4 ст. 35 ГПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Суд звертає увагу, що Конституційним судом України в рішенні від 23.05.2001 року № 6-рп/2001 зазначено, що судоустрій і судочинство визначаються винятково законом України. Порядок здійснення правосуддя регламентується відповідно процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення розгляду справи у першій інстанції та прийняття по них судових рішень, належить до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України №8 від 13.06.2007 "Про незалежність судової влади" зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Суд відзначає, що прийняті судом процесуальні рішення, не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, оскільки у випадку незгоди з процесуальними діями (судовими рішеннями) суду, для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судові рішення, прийняті за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги на рішення суду.

Натомість, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність зазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

При цьому, заявником в порушення приписів ст. 74 ГПК України не надано жодного доказу на підтвердження викладених в заяві обставин щодо упередженості чи заінтересованості судді Юркевича М.В. у розгляді справи № 914/4080/21. Наведені у заяві ТзОВ "ВІТАЛГАЛ ГРУП" за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р. обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 35 ГПК України, для відводу судді Юркевича М.В.

Доводи про упередженість судді Юркевича М.В. суд відхиляє з тих мотивів, що істинність твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена, адже суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ (аналогічний правовий висновок міститься в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.02.2022 у cправі № 916/442/21).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію, окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення Суду у справі "Газета "Україна-Центр" проти України" (заява 16695/04) від 15.07.2010).

У рішенні у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Оскільки, будь-яких належних доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Юркевича М.В. в результаті розгляду справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, заявником подано не було, то презумпція особистої неупередженості судді у даній справі не є спростованою та продовжує діяти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Із вимог процесуального законодавства випливає, що відвід повинен бути вмотивований та обґрунтований, це зокрема, означає, що відвід повинен бути підтвердженим фактичними обставинами та ґрунтуватися на певних конкретних доказах. Наданий же до суду відвід ґрунтується виключно на суб`єктивній правовій позиції учасника справи, в даному випадку позивача, оскільки не наведено жодної конкретної обставини для відводу судді, в розумінні ст.35 ГПК України.

Вирішення питань про застосування чинного законодавства є виключним правом судді, в провадженні якого знаходиться справа. При цьому, результат вирішення вказаних питань не може свідчити про упереджене ставлення судді відповідно до сторін у справі, оскільки наявність чи відсутність підстав у відводі судді не може ставитися в залежність до результату застосування норм чинного законодавства. При цьому, втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддю у будь-який спосіб забороняється законом. У разі ж незгоди з винесеним по справі рішенням чи ухвалою, як вже зазначено вище, сторона по справі чи інший учасник справи не позбавлена можливості оскаржити постановлене рішення чи ухвалу у порядку і строки визначені чинним процесуальним Законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, з метою вирішення, чи може суд вважатися "незалежним" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції, необхідно звернути увагу, inter alia (серед іншого), на наявність гарантій від зовнішнього тиску та на питання, чи проявляє він ознаки незалежності.

Стосовно вимоги "безсторонності" у розумінні цього положення мають бути застосовано два критерії: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання певного судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечував суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу (рішення Суду у справі Фельдман проти України, no. 76556/01 та 38779/04, від 08.04.2010).

У зв`язку із наведеним вище, посилання заявника на упередженість та заінтересованість судді у результаті розгляду даної справи, суд розцінює, як припущення.

Відтак, доводи заявника не заслуговують на увагу, оскільки не відповідають вищенаведеним нормам чинного в Україні законодавства та висновкам Європейського Суду з прав людини, щодо застосування таких норм права. Натомість, твердження заявника про наявність підстав для відводу, не знаходять свого підтвердження у матеріалах справи № 914/4080/21, а відтак, не приймаються до уваги судом.

Зважаючи на вищевикладене, у задоволенні заяви (за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р.) Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. від розгляду справи № 914/4080/21 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 32, 35, 38-39, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні заяви (за вх. № 8301/22 від 21.04.2022 р.) Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІТАЛГАЛ ГРУП" про відвід судді Юркевича М.В. у справі № 914/4080/21 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (статті 235, 255 Господарського процесуального кодексу України).

Суддя Долінська О.З.