ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" квітня 2022 р. Справа № 924/1277/21

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Музики М.В., за участю секретаря судового засідання Мазій І.А., розглянувши справу

за позовом керівника Волочиської окружної прокуратури, м. Волочиськ Хмельницької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Городоцької міської ради, м. Городок Хмельницької області, комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області, м. Городок Хмельницької області

до фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича, м. Городок Хмельницької області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Західний офіс Державної аудиторської служби, м. Львів

про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладеної між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем,

представники учасників справи:
позивача 1: не з`явився;
позивача 2: не з`явився;
відповідача: не з`явився;
третьої особи: Єгорова О.С. - згідно відомостей з ЄДРЮО, ФОП та ГФ;
прокуратури: Приступа В.І. прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури згідно посвідчення від 08.02.21 року;

ВСТАНОВИВ:

прокурор в інтересах позивачів звернувся з позовом до суду, у якому просить визнати недійсною додаткову угоду №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладену між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем, та стягнути з фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича на користь комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області надміру сплачених коштів за договором №225 від 19.04.2021 року у розмірі 46 036,37 грн.
Вимоги мотивує укладенням оскаржуваної додаткової угоди з порушенням п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та безпідставною зміною істотних умов договору в частині ціни за товар, що спричинило переплату в розмірі 46036,37 грн.
Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 12.01.2022 року відкрито провадження у справі за позовом керівника Волочиської окружної прокуратури, м. Волочиськ Хмельницької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Городоцької міської ради, м. Городок Хмельницької області, комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області, м. Городок Хмельницької області до фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича, м. Городок Хмельницької області про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладеної між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем, стягнення з фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича на користь комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області надміру сплачених коштів за договором №225 від 19.04.2021 року у розмірі 46 036,37 грн., призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 03.02.2022 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Західний офіс Державної аудиторської служби, м. Львів.
Ухвалою суду від 04.04.2022 року закрито провадження у справі в частині стягнення з фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича на користь комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області надміру сплачених коштів за договором №225 від 19.04.2021 року у розмірі 46 036,37 грн. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Прокурор під час судового засідання вимогу про визнання недійною додаткової угоди підтримав, наполягає на її задоволенні.
Позивачі не направили своїх представників на судовий розгляд справи. Позивач 2 у листі від 24.01.2022 року просить суд здійснювати розгляд справи без участі КНП «Городоцька багатопрофільна лікарня».
Відповідач відзиву на позов не надав, жодних клопотань від нього не надходило; належним чином повідомлений про час та місце судового засідання.
Третя особа під час судового розгляду спору та у наданих поясненнях від 17.02.2022 року зазначає, що відповідно до проведеною Управлінням Держаудитслужби моніторингу виявлено невідповідність оспорюваної додаткової угоди п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині безпідставного збільшення ціни за товар.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради (замовник) на веб-порталі Уповноваженого органу опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів за UA-2021-03-15-008037-b про закупівлю товару за кодом ДК 021:2015:09130000-9 "Нафта і дистиляти", бензин А-95 4000 л., бензин А-92 20000 літрів, дизельне паливо 3000 л.; на загальну суму 704500,00 грн.
Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій від 05.04.2021 року, учасником закупівлі є ФОП Банас Г.В. із пропозицією 649900,00 грн.
19.04.2021 року між ФОП Банас Генадієм Володимировичем (постачальник) та КНП «Городоцька міська багатопрофільна лікарня» (замовник) укладено договір про закупівлю за державні кошти №225 (далі договір), згідно п. 1 якого постачальник зобов`язується у 2021 році поставити замовнику товари, зазначені в Специфікації, а замовник - прийняти та оплатити такі товари: код ДК 021:2015:09130000-9 "Нафта і дистиляти" (бензин А-95, бензин А-92, дизельне паливо).
Кількість товарів: бензин А 95 4000 л., бензин А 92 - 20000 л., дизельне паливо 3000 л. (п.1.2. договору).
У п. 3.1. договору передбачено, що сума договору становить 649900,00 грн.
Договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2021 року включно (п. 10.1. договору).
Договір підписано сторонами та скріплено його печатками.
Відповідно до Специфікації, що є невід`ємною частиною договору, постачальник зобов`язується поставити 4000 літрів бензину А-95 за ціною 24,85 грн. за літр на суму 99400,00 грн., 20000 літрів бензину А-92 за ціною 24,00 грн. за літ на загальну суму 480000,00 грн., та 3000 літрів дизельного палива за ціною 23,50 грн. за літр на загальну суму 70500,00 грн.
19.08.2021 року позивачем 2 оприлюднено звіт про виконання договору про закупівлю.
Відповідач звернувся до позивача 2 з листом від 07.05.2021 року, у якому просить збільшити ціну за одиницю товару згідно договору №225 від 19.04.2021 року не більше, ніж на 10%, а саме, бензин А-92 з 24,00 грн. на 26,40 грн., бензин А-95 з 24,85 грн. на 27,33 грн. Лист мотивує пропозиціями на придбання нафтопродуктів у ТОВ «Альянс Ойл Україна» та ТОВ «ОККО-Бізнес Партнер», а також даними з інтернет ресурсу index.minfin.com.ua.
11.05.2021 року між сторонами договору укладено додаткову угоду № 1, якою п. 1.2. договору та додаток №1 викладено у наступній редакції: кількість товарів: бензин А-95 4000 літрів, бензин А 92 18081,818 літрів та дизельне паливо 3000 літрів. Зокрема, бензин А-95 кількістю 1000 літрів за ціною 24,85 грн. за літр, 3000 літрів за ціною 27,33 грн. за літр, бензин А-92 2000 літрів за ціною 24,00 грн. за літр та 16081,818 літрів за ціною 26,40 грн. за літр, дизельне паливо кількістю 3000 літрів за ціною 23,50 грн. за літр.
Відповідно до інформаційної довідки Хмельницької торгово-промислової палати від 08.07.2021 року, рикові ціни станом на 19.04.2021 року на пальне по Хмельницькій області становили: А-95 28,57 грн. за літр; А-92 27,68 грн. за літр; станом на 11.05.2021 року на бензин А-95 28,94 грн. за літр та А-92 27,91 грн. за літр.
Згідно інформації, розміщеної на інтернет ресурсі "Мінфін" (index.minfin.com.ua) середньоринкова ціна бензину марки А-92 станом на 19.04.2021 року становила 28, 63 грн., А-92 27,76 грн.; станом на 11.05.2021 року А-95 - 29,10 грн., А-92 28,29 грн.
26.09.2021 року Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Хмельницькій області затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-15-008037-b, у якому встановлено, що умови додаткової угоди від 11.05.2021 року до договору суперечать п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині зміни ціни за одиницю товару без документального підтвердження коливання ціни товару на ринку.
З вищевикладеного, прокурор в інтересах позивачів звернувся з даним позовом до суду.
Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.
Відповідно до ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.
Згідно ч.4,5 ст.53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3-рп/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися взагалі з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій. Інтереси держави відрізняються від інтересів учасників інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання, тощо. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Правовідносини, пов`язані із використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) укладенням угод до договору закупівлю товарів, на підставі яких витрачаються ці кошти, не відповідає суспільним інтересам.
Виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, може призвести до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідатиме меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими у статті 5 даного Закону.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позовну заяву прокурором подано в інтересах держави в особі Городоцької міської ради та її Комунального підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня".
Як зазначено в преамбулі Закону України "Про публічні закупівлі", цей Закон встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальної громади та об`єднаних територіальних громад.
З наведеного слідує, що потреби територіальної громади у певних товарах, роботах та послугах, реалізуються виключно через правовий механізм публічних закупівель.
Оскільки закупівля замовником послуг для забезпечення потреб територіальної громади є публічною закупівлею, тому правильне застосування Закону України "Про публічні закупівлі" входить в поняття "інтерес держави", на захист якого прокурором подано цей позов.
Статтею 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, зокрема, що до повноважень міської ради належить питання розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, затвердження звіту про виконання бюджету.
Тобто, Городоцька міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Городоцької міської ради.
Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом. України, (ст. 62 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" у свою чергу, унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотної шкоди не тільки інтересам територіальної громади, але й інтересам держави. Держава намагається створити умови для ефективного використання бюджетних коштів при закупівлі товарів, робіт та послуг, створюючи відповідні механізми при проведенні закупівель, які закладені у цьому Законі. Дотримуватися цих правил повинні всі учасники процедур закупівель.
Згідно п.3 ч.1 ст.2 Закону замовниками, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону є юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями, що забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів.
Саме для виконання завдань та функцій підприємства, комунальним підприємством проведено публічні торги для закупівлі пального. Метою проведення публічних торгів слугувало обрання найбільш економічно вигідної пропозиції.
Однак, виконання комунальним підприємством економічно невигідних умов додаткових угод до договору призводить до надмірного витрачання бюджетних коштів.
Уповноваженими органом - Городоцькою міською радою не вживалися та не планується вжиття заходів щодо визнання недійсною додаткової угоди до договору про закупівлю, що відображено в листі від 26.11.2022 року. Аналогічно КНП "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради повідомила у листі від 25.11.2021 року про нікчемність додаткової угоди та відсутність необхідності визнання такого правочину судом недійсним.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 по справі №912/2385/18 зауважила, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Оскільки Городоцька міська рада та комунальне підприємство були повідомлені прокурором про виявлене порушення, проте, не вжили заходів щодо оскарження додаткової угоди, суд вважає обґрунтованим звернення прокурора в інтересах позивачів з даним позовом.
За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
В силу ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у ст. 203 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей. Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст. 204 Цивільного кодексу України). Правові наслідки недодержання сторонами при вчиненні правочину вимог закону визначені параграфом 2 глави 16 Цивільного кодексу України. Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Статтею 204 ЦК України передбачено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Як стверджується з матеріалів справи, 19.04.2021 року між позивачем 2 та відповідачем укладено договір № 255 на постачання нафти та дистиляту, зокрема, 4000 літрів бензину А095 за ціною 24,85 грн. за літр, 20000 літрів бензину А-92 за ціною 24,00 грн. за літр та 3000 літрів дизельного палива по ціні 23,50 грн. за літр.
В силу ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.
Згідно ст. 41 цього Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У зв`язку з коливанням ціни на одиницю товару на ринку, 11.05.2021 року сторонами договору укладено додаткову угоду № 1, якою передбачено поставку бензину А-95 кількістю 1000 літрів за ціною 24,85 грн. за літр, 3000 літрів за ціною 27,33 грн. за літр, бензину А-92 2000 літрів за ціною 24,00 грн. за літр та 16081,818 літрів за ціною 26,40 грн. за літр, дизельного палива кількістю 3000 літрів за ціною 23,50 грн. за літр.
За висновком третьої особи про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-15-008037-b від 26.08.2021 року, за результатами аналізу питання внесення змін до договору додатковою угодою від 11.05.2021 року встановлено порушення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Згідно ст. 632 ЦК України, ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. При цьому, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Поряд з цим, законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання. Такі органи і такі документи можуть визначатися замовником при формуванні тендерної документації, а сторонами - при укладенні договору (відповідно до тендерної документації).
Станом на момент підписання договору про закупівлю сторонами погоджені всі істотні умови - предмет, ціна та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі".
Частиною 1 ст. 653 ЦК України встановлено, що у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов. Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.
Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" урегульовано зміну істотних умов у разі виникнення такого явища, як коливання ціни на ринку. Відтак, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди (або отримання пропозиції про її укладення). При цьому існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.
Враховуючи те, що законодавством у сфері публічних закупівель конкретну особу, наділену повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку, не визначено, як і не визначено форму/вигляд інформації щодо такого коливання, то, виходячи з норм чинного законодавства, до суб`єктів надання такої інформації можна віднести, зокрема, Державну службу статистики України, на яку постановою Кабінету Міністрів України № 442 від 10.09.2014 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові/товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; Торгово-промислову палату України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації. У документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження; документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
Згідно роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 24.11.2020 № 3304-04/69987-06 під "пропорційністю" розуміється збільшення ціни саме на такий відсоток, на який відбулося коливання ціни товару на ринку. На підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору.
Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
У даному випадку підставою для укладення оскаржуваної додаткової угоди стали дані з пропозиціями на придбання нафтопродуктів у ТОВ «Альянс Ойл Україна» та ТОВ «ОККО-Бізнес Партнер», а також інформація з інтернет ресурсу Мінфіну index.minfin.com.ua.
Проте, вказана інформація не може вважатись документальним підтвердженням наявності підстав для підвищення ціни за одиницю товару з моменту укладення основного договору до моменту укладення додаткової угоди.
Натомість, відповідно до інформаційної довідки Хмельницької торгово-промислової палати від 08.07.2021 року, коливання ціни на бензин А-92 за період з 19.04.2021 року по 11.05.2021 року склало 0,83%, бензин А-95 1, 3%; згідно інформації з Мінфіну А-92 1,19%, А- 95 1,64%.
З огляду на усе вищезазначене, суд приходить до висновку, що на момент укладення додаткової угоди №1 від 11.05.2021 не було документально підтверджено коливання ціни на пальне на ринку, яке б зумовлювало необхідність внесення змін в договір (бензину А-95 в межах 9,98%, А-92 в межах 10%).
Відтак, позивачем 2 та відповідачем, всупереч положенням пункту 2 частини 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а також положень договору № 255 від 19.04.2021 року, укладено спірну додаткову угоду, якою безпідставно збільшено ціну на бензин А-95 та А-92.
Поряд з цим, не заслуговують на увагу доводи позивача 2 щодо нікчемності спірної додаткової угоди з підстав, передбачених ст. 43 Закону України "Про публічні закупівлі" та відсутності підстав для визнання таких правочинів недійсними у судовому порядку з огляду та наступне.
Стаття 43 Закону України "Про публічні закупівлі" № 922-VII від 25.12.2015 в редакції Закону № 114-ІХ від 19.09.2019 р., який набрав чинності 19.04.2020 р. та діяв на час виникнення спірних правовідносин, у пункті 2 визначає договір про закупівлю нікчемним у разі укладення його із порушенням частини 4 статті 41 цього Закону. Вказівки на частину 5 статті 41 Закону, яка закріплює підстави зміни істотних умов договору, вказана норма не містить. Враховуючи викладене, оспорювана підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону угода не є нікчемним правочином в "силу закону", а тому, за заявою заінтересованої особи, може бути визнана судом недійсною відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України.
Окрім того, судом зауважується, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Однак, як замовник, так і постачальник сприйняли положення ч. 5 ст. 41 Закону "Про публічні закупівлі" як достатню для обох сторін підставу для збільшення ціни товару. Але такий висновок є помилковим, оскільки постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є не прогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Підвищення сторонами договору ціни, шляхом укладання спірних додаткових угод, суперечить меті Закону України "Про публічні закупівлі". Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у цій сфері, запобігання проявам корупції та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки якщо пристати на тлумачення сторонами п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону, то при укладанні додаткових угод ціну за товар можна збільшувати необмежену кількість разів.
Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18).
Так, ст. 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.
Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод). А сам тендер проводяться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі (таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19).
Відтак, з всього вищевикладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову керівника Волочиської окружної прокуратури, м. Волочиськ Хмельницької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Городоцької міської ради, м. Городок Хмельницької області, комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області, м. Городок Хмельницької області до фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича, м. Городок Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Західний офіс Державної аудиторської служби, м. Львів про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладеної між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем.
Витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача у зв`язку з задоволенням позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 2, 12, 20, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

позов керівника Волочиської окружної прокуратури, м. Волочиськ Хмельницької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Городоцької міської ради, м. Городок Хмельницької області, комунального некомерційного підприємства "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області, м. Городок Хмельницької області до фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича, м. Городок Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Західний офіс Державної аудиторської служби, м. Львів про визнання недійсною додаткової угоди №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладеної між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем задовольнити.

Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 11.05.2021 року до договору №225 від 19.04.2021 року про закупівлю товарів, укладену між комунальним некомерційним підприємством "Городоцька міська багатопрофільна лікарня" Городоцької міської ради Хмельницької області та фізичною особою-підприємцем Банасом Генадієм Володимировичем.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Банаса Генадія Володимировича ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3, код 02911102) 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.) витрат по сплаті судового збору.
Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 21.04.2022 року

Суддя М.В. Музика

Веб-адреса рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua/

Віддрук. у 6 прим.: 1 - до справи; 2 - Волочиська окружна прокуратура (31200, Хмельницька область, м. Волочиськ, вул. Слави, 8) - рек. з пов. про вручення; 3 - позивачу 1 (32000, Хмельницька область, м. Городок, вул. Грушевського, 53) - рек. з пов. про вручення; 4 - позивачу 2 (32000, Хмельницька область, м. Городок, вул. Шевченка, 40) - рек. з пов. про вручення; 5 - відповідачу (32000, Хмельницька область. м. Городок, вул. Терешкової, 9, кв. 38) - рек. з пов. про вручення; 6 - Хмельницька обласна прокуратура (29000, м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3) - рек. з пов. про вручення