УХВАЛА

12 квітня 2022 року

м. Київ

Справа № Б-39/159-10

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Банаська О. О.

розглянув матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022

у складі колегії суддів: Мартюхіної Н. О. (головуючої), Здоровко Л. М., Плахова О. В.

та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 29.07.2021

у складі судді Усатого В. О.

у справі за заявою керуючого реалізацією Фізичної особи-підприємця Омельянової Ірини Володимирівни арбітражного керуючого Каранченцева Юрія Леонідовича в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь Фізичної особи-підприємця Омельянової Ірини Володимирівни в рахунок відшкодування вартості майна, що незаконно вибуло з володіння боржника на підставі недійсного правочину, 1 448 560,00 грн

у справі № Б-39/159-10

за заявою боржника Фізичної особи-підприємця Омельянової Ірини Володимирівни

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

17.02.2022 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 29.07.2021 у справі № Б-39/159-10.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № Б-39/159-10 визначено колегію суддів у складі: Банасько О. О. - головуючий, Пєсков В. Г., Погребняк В. Я., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21.02.2022.

Водночас, у період з 15.02.2022 до 25.02.2022 суддя Банасько О. О. перебував на лікарняному.

Разом з тим, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Відповідно до наказу Голови Верховного Суду від 02.03.2022 № 29/0/8-22 "Про встановлення особливого режиму роботи Верховного Суду в умовах воєнного стану" з 02.03.2022 встановлено особливий режим роботи Верховного Суду в умовах воєнного стану та запроваджено організаційні заходи, згідно яких тимчасово зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, суддів і працівників апарату Верховного Суду; встановлено, що судді Верховного Суду здійснюють свої повноваження дистанційно.

Наказом Голови Верховного Суду від 29.03.2022 № 33/0/8-22 "Про припинення здійснення суддями Верховного Суду своїх повноважень дистанційно" припинено здійснення суддями Верховного Суду своїх повноважень дистанційно.

Таким чином розгляд матеріалів касаційної скарги здійснюється судом в межах розумного строку з урахуванням викладених вище обставин.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Об`єктом касаційного оскарження у цій справі є ухвала Господарського суду Харківської області від 29.07.2021 у справі № Б-39/159-10, залишена без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022, якою задоволено заяву керуючого реалізацією Фізичної особи-підприємця Омельянової І. В. арбітражного керуючого Караченцева Ю. Л. та стягнуто з ОСОБА_1 на користь боржника Фізичної особи-підприємця Омельянової І. В. в особі керуючого реалізацією 1 448 560,00 грн в рахунок відшкодування вартості майна, що незаконно вибуло з володіння боржника на підставі недійсного правочину.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання касаційної скарги у справі про банкрутство становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Касаційний господарський суд зазначає, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

За умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18).

Оскільки звернення ліквідатора (керуючого реалізацією) до особи, яка набула майно боржника, а в подальшому його реалізувала, за наслідком укладення недійсного правочину в процедурі банкрутства, що встановлено судовим рішенням у справі про банкрутство із заявою про стягнення грошових коштів в порядку реституції (застосування наслідків недійсного правочину), є за своєю правовою природою правовим наслідком недійсності правочину з передачі зазначеного майна іншій особі, заявленою в процедурі банкрутства, такий спір вважається майновим.

Суд, вважає за необхідне зазначити, що Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 03.03.2021 у справі № 905/1818/19 зроблено висновок, що за розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами Кодексу України з процедур банкрутства, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (підпункти 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до Верховного Суду касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 29.07.2021 у справі № Б-39/159-10 скаржнику належало сплатити судовий збір у розмірі 43 456,80 грн (1 448 560,00 грн * 1,5 % * 200%).

Натомість, скаржником доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі до касаційної скарги не надано.

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною другою статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, суд зазначає, що касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 29.07.2021 у справі № Б-39/159-10 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, а саме надання доказів, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 43 456,80 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292, 304, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 29.07.2021 у справі № Б-39/159-10 залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

3. Попередити скаржника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 174 Господарського процесуального кодексу України, а саме у разі невиконання вимог ухвали, у строк встановлений судом, касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду О. О. Банасько