УХВАЛА

м. Київ

23.02.2022Справа № 910/116/22

Суддя Н.Плотницька, розглянувши клопотання Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк" про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі

за позовом Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України

до Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк"

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Пролог Трейдінг"

про стягнення 91 200 грн 00 коп.

Представники: не викликались

ВСТАНОВИВ

04.01.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України з вимогами до Приватного акціонерного товариства "Айбокс Банк" про стягнення 91 200 грн 00 коп.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що у зв`язку з невиконанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Пролог Трейдінг" умов укладеного з позивачем договору від 02.04.2019 № 286/3/19/112 про поставку для державних потреб матеріально-технічних засобів речової служби (за кошти Державного бюджету України), відповідач зобов`язаний сплатити позивачу грошову суму відповідно до умов гарантії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2022 відкрито провадження у справі № 910/116/22, розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю "Пролог Трейдінг" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

02.02.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону надійшло повідомлення по справі.

16.02.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив та клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування вказаного клопотання, відповідач зазначає, що заперечує проти розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження забезпечить можливість визначити обставини справи, які підлягають встановленню та надасть можливість зібрати на підтвердження певних фактів відповідні докази, що забезпечить принцип змагальності сторін у господарському судочинстві.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справи незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 5 зазначеної статті визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 4 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У відповідно до частини 5 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Частиною 7 статті 250 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Розглянувши клопотання відповідача та дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаного клопотання та відсутність необхідності для розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження для повного, всебічного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи, з огляду на що суд відмовляє у задоволенні останнього.

Керуючись статтями 247, 250 та 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.Плотницька