ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2022 року

м. Київ

Cправа № 911/2257/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

головуючого - Пєскова В. Г.,

суддів: Картере В. І., Погребняка В. Я.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Міжнародна юридична компанія "Кратос",

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Ренесанс-Нерухомість", яке змінило назву на Товариство з обмеженою відповідальністю "Кангаро-ЛТД Плюс",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , Представництво "Евер Нейро Фарма ГмбХ", Товариство з обмеженою відповідальністю "Спан"

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021

у складі колегії суддів: Пашкіної С.А. (головуюча), Суліма В.В., Сітайло Л.Г.

у справі за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна юридична компанія "Кратос"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренесанс-Нерухомість"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , Представництва "Евер Нейро Фарма ГмбХ", Товариства з обмеженою відповідальністю "Спан"

про стягнення 427 674,69 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренесанс-Нерухомість"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна юридична компанія "Кратос"

про стягнення 518 232,77 грн.

На розгляд Суду постало питання повернення апеляційної скарги у зв`язку з не усуненням скаржником недоліків апеляційної скарги.

ВСТАНОВИВ

Обставини справи

1. У серпні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Міжнародна юридична компанія "Кратос" (далі - ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос") звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ренесанс-Нерухомість" (далі - ТОВ "Ренесанс-Нерухомість") про стягнення 427 674,69 грн, як таких, що набуті відповідачем в результаті безпідставного володіння та користування офісними приміщеннями, що розташовані за адресою: м. Київ, вул. Набережно-Хрещатицька, 9 , які належать позивачу на праві власності, зареєстрованого на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 09.10.2012 у справі № 5011-32/10471-2012.

2. 03.09.2021 до Господарського суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява ТОВ "Ренесанс-Нерухомість" з вимогами до ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" про стягнення коштів у розмірі 518 232,77 грн.

3. 19.11.2020 рішенням Господарського суду Київської області у справі № 911/2257/20 первісний позов задоволено повністю. Стягнуто з ТОВ "Ренесанс-Нерухомість" на користь ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" грошові кошти у сумі 427 674,69 грн та 6 415,12 грн судового збору. У зустрічному позові відмовлено повністю.

4. 25.03.2021 постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ТОВ "Ренесанс-Нерухомість" залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20 залишено без змін. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладено на ТОВ "Ренесанс-Нерухомість".

5. 27.07.2021, не погоджуючись з рішенням Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20, ОСОБА_1 (третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив:

- поновити процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020;

- відстрочити сплату судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020;

- скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" відмовити, а позовні вимоги ТОВ "Ренесанс-Нерухомість" за зустрічною позовною заявою задовольнити.

6. 02.09.2021 ухвалою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, на підставі статей 174, 260 ГПК України з метою надання заявнику можливості виправити допущені недоліки шляхом подання в строк, протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали, доказів сплати судового збору в сумі 21 282,91 грн та наданням відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження. Роз`яснено, що у випадку не усунення скаржником вказаних в ухвалі недоліків у встановлений судом строк (в частині надання доказів сплати судового збору в сумі 21 282,91 грн), апеляційну скаргу буде повернуто, в частині надання заяви для поновлення строку на апеляційне оскарження, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження.

7. 20.09.2021 до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_1 надійшли клопотання про зменшення розміру судового збору до 2 270 грн, яке мотивоване тим, що встановлений на території України карантин призвів до істотного погіршення фінансового стану скаржника, відтак покладення на нього обов`язку зі сплати судового збору в розмірі 21 282,91 грн є непомірним тягарем. У разі відмови в задоволенні цього клопотання, скаржник просив продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

8. Від скаржника також надійшло клопотання про в якому він просить продовжити процесуальний строк на подання клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги в частині подачі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

9. 05.11.2021 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

Короткий зміст ухвали апеляційного господарського суду

10. 16.11.2021 ухвалою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020 у справі № 911/2257/20 повернуто скаржнику без розгляду. Судовою колегією встановлено, що подане скаржником клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги є клопотанням про поновлення строку на подання клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, яке нормами господарського процесуального закону не передбачено, тому залишається без розгляду.

11. Беручи до уваги, що у встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги не були усунені, а саме: до суду не надані докази сплати судового збору у сумі 21 282,91 грн, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

А. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

12. 03.12.2021 ОСОБА_1 через Північний апеляційний господарський суд надіслано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить відстрочити скаржнику сплату судового збору за подання касаційної скарги та скасувати ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 у справі № 911/2257/20 та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

13. Скаржник стверджує, що у встановлений судом строк, усунув недоліки апеляційної скарги та подав клопотання про зменшення розміру судового збору, в якому також просив у разі відмови у його задоволенні, продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги. Посилаючись на частини другу та третю статті 119 ГПК України, скаржник вважає, що висновок суду апеляційної інстанції про те, що десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги є граничним та не може бути продовжений є незаконним та необґрунтованим.

14. Скаржник стверджує також, що існування обмежень, відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-2019)" віднесено до обставин непереборної сили, які створюють обставини неможливості подання доказів сплати судового збору в оригіналах.

15. На думку скаржника, ухвала суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги не відповідає критеріям законності та обґрунтованості судового рішення, оскільки взагалі не містить мотивів, із яких судом було відмовлено скаржнику у зменшенні розміру судового збору та відхилено його клопотання про таке зменшення, а також підстав, з яких суд відхилив клопотання скаржника про продовження строку на усунення недоліків.

Б. Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу

16. 08.02.2022 до Верховного Суду від позивача надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" просить Суд залишити касаційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а ухвалу суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги - без змін.

17. У відзиві позивач вказує, що ОСОБА_1 , не виконавши вимоги ухвали суду апеляційної інстанції від 02.09.2021, повинен був звернутися з клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги та одночасно сплатити судовий збір і подати заяву із зазначенням інших підстав для поновлення процесуальних строків на оскарження судового рішення.

18. Позивач посилається на правову позицію Верховного Суду в постанові від 23.05.2018 у справі № 910/10965/17, (від якої в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16 суд не знайшов підстав відступати) та відповідно до якого "не усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений в ухвалі апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху, має наслідком повернення апеляційної скарги. Частиною 2 статті 174 ГПК України закріплено крайній строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може бути продовжений судом. Отже наданий апеляційним судом Відповідачеві ухвалою суду від 26.02.2018 десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги не може бути продовжений, що відповідно унеможливлює задоволення заяви Відповідача про продовження строку на усунення недоліків скарги, правильного висновку про що дійшов апеляційний суд, а тому відхиляються аргументи скаржника про позбавлення його доступу до правосуддя через непродовження апеляційним судом строку на усунення недоліків."

19. Позивач вказує, що в ухвалі Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 910/7120/17 також зазначено, що строк, наданий для усунення недоліків касаційної скарги, встановлюється законом (частиною 2 статті 174 ГПК України), а тому він не може бути продовжений судом, оскільки відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України строк, встановлений законом, може бути лише поновлений судом, а не продовжений.

В. Касаційне провадження

20. 08.12.2021 відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: Пєскова В.Г. - головуючого (судді-доповідача), судді: Банаська О.О., Погребняка В.Я.

21. 14.12.2021 на електронну адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшло клопотання ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" про ознайомлення з матеріалами справи № 911/2257/20.

22. 23.12.2021 на електронну адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшли заперечення ТОВ "Міжнародна юридична компанія "Кратос" проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 у справі № 911/2257/20.

23. 28.12.2021 ухвалою Верховного Суду відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 у справі № 911/2257/20 залишено без руху з наданням скаржнику строку (протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали) на усунення недоліків, а саме - надати Суду документ про сплату (зарахування) судового збору у розмірі 2 270 грн.

24. 06.01.2022 ОСОБА_1 надіслано на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги.

25. 26.01.2022 ухвалою Верховного Суду, зокрема, відкрито касаційне провадження у справі № 911/2257/20 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 про повернення апеляційної скарги в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Надано учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу ОСОБА_1 до 10.02.2022. Витребувати матеріали справи № 911/2257/20.

26. У зв`язку з перебуванням судді Банаська О.О. на лікарняному автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 911/2257//20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Пєсков В.Г., суддя - Картере В.І., суддя - Погребняк В.Я., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2022.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

А. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду попередньої інстанції

27. Предметом касаційного перегляду у цій справі стало питання повернення апеляційної скарги у зв`язку з не усуненням скаржником недоліків апеляційної скарги.

28. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що згідно зі статтею 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

29. Разом з цим, суд касаційної інстанції наділений достатнім обсягом повноважень щодо перевірки та надання оцінки доказам, наданим на підтвердження вчинення або невчинення учасниками справи процесуальних дій, що є складовою перевірки правильності застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального права і впливає на відповідні висновки Суду. Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 925/782/18 (пункт 7.15), постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.10.2021 у справі № 910/7184/20 (п. 9.6).

30. Здійснивши перевірку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 , оцінивши доводи касаційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновків про задоволення касаційної скарги з таких підстав.

31. За приписами частини другої статті 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 ГПК України цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

32. Частиною першою статті 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

33. Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

34. Частиною третьою, четвертою статті 260 ГПК України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

35. У цій справі, ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції, яка не була оформлена у відповідності до процесуального законодавства, у зв`язку з чим, суд апеляційною інстанції залишив таку скаргу без руху із наданням скаржнику десятиденного строку з моменту отримання ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме - надати суду докази сплати судового збору та заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

36. Згідно з частиною третьої статті 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

37. Відповідно до положень частини четвертої цієї статті ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

38. Частиною шостою статті 260 ГПК України передбачено, що питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

39. Також, згідно з частиною третьою статті 262 цього Кодексу питання про відкриття апеляційного провадження у справі вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, передбаченому статтею 260 цього Кодексу.

40. Колегія суддів касаційної інстанції звертає увагу на правову позицію у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.10.2021 у справі № 910/7184/20, де зазначено, що апеляційний суд, вирішуючи (після закінчення строку на усунення недоліків апеляційної скарги, встановленого судом в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху) про відкриття апеляційного провадження або про повернення апеляційної скарги, має дослідити, зокрема, обставини виконання заявником апеляційної скарги вимог суду щодо усунення недоліків апеляційної скарги, та передусім встановити, чи виконав заявник апеляційної скарги вимоги цієї ухвали, зокрема встановити той факт, чи надав він документи/докази, вимоги щодо надання яких містила ухвала про залишення апеляційної скарги без руху (докази сплати судового збору, клопотання, інші докази на підтвердження повноважень представника тощо). Без встановлення цих обставин у апеляційного суду відсутні підстави вирішувати питання щодо пропуску/дотримання строку на усунення недоліків та застосовувати за результатами встановлених обставин відповідні процесуальні наслідки, зокрема передбачені статтями 118, 119, частинами четвертою, шостою статті 174, частиною шостою статті 260, частиною третьою статті 262 ГПК України (повертати, відмовляти у прийнятті апеляційної скарги, відкривати апеляційне провадження) (п. 9.4).

41. У цій справі № 911/2257/20 суд апеляційної інстанції виконав зазначену вказівку, визначивши неподання заявником апеляційної скарги ОСОБА_1 у встановлений строк заяви про усунення недоліків як підставу для повернення апеляційної скарги.

42. Водночас у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16 Суд дійшов наступних висновків:

"Відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною четвертою цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена."

43. Як вбачається із оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 , суд зазначив, що 20.09.2021 надійшли клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому він просить продовжити процесуальний строк на подання клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги. Одночасно суд апеляційної інстанції кваліфікував подане клопотання скаржника як клопотання про поновлення строку на подання клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги.

44. З цього приводу Касаційний господарський суд зауважує, що інститути поновлення та продовження процесуальних строків не є тотожніми.

45. При цьому передумовою для вирішення питання про повернення апеляційної скарги при поданому скаржником клопотанні про продовження процесуального строку, а саме таке було подано скаржником у цій справі, є вирішення питання про те, чи сплив на дату звернення з клопотанням про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги первісний строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

46. Однак, судом апеляційної інстанції не було встановлено дати, коли скаржник отримав ухвалу про залишення його апеляційної скарги без руху чи ознайомився із такою ухвалою, відповідно судом не встановлено як моменту початку перебігу наданого десятиденного строку на усунення недоліків, так і моменту коли цей строк сплинув.

47. Окремо колегія суддів звертає увагу на принцип диспозитивності господарського судочинства, який полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (стаття 14 ГПК України).

48. Верховний Суд вважає, що здійснена судом апеляційної інстанції кваліфікація поданих скаржником клопотань як клопотань про усунення недоліків апеляційної скарги та поновлення строків на подання клопотань про усунення недоліків є порушенням наведеного принципу диспозитивності в частині обмеження скаржника у праві самостійно вирішувати зміст своїх процесуальних кроків.

49. Крім того, в оскаржуваній ухвалі про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 судом апеляційної інстанції зазначено, що скаржником до суду не надані докази сплати судового збору, з огляду на що апеляційний господарський суд дійшов висновку про повернення апеляційної скарги.

50. При цьому, колегія суддів касаційної інстанції зауважує, що також поза увагою суду апеляційної інстанції залишилось подане скаржником клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження (т. 4 а.с. 128-130), яке судом апеляційної інстанції не розглянуто взагалі.

51. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення ЄСПЛ у справі "Олюджіч проти Хорватії"). Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Мала проти України", "Богатова проти України"). Якщо подані стороною доводи є вирішальними для результату провадження, такі доводи вимагають прямої конкретної відповіді за результатом розгляду (рішення ЄСПЛ у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" та у справі "Руїз Матеос проти Іспанії").

52. Відповідно до статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

53. Отже, приймаючи оскаржувану ухвалу, Північний апеляційний господарський суд наведеного не врахував та дійшов помилкових та передчасних висновків про повернення скаржнику апеляційної скарги з тих підстав, що скаржник не усунув недоліки поданої ним апеляційної скарги, оскільки суд не дослідив надані у справі докази та порушив положення статей 174, 260 ГПК України, що призвело до постановлення незаконної ухвали апеляційного господарського суду.

54. Верховний Суд вважає, що доводи касаційної скарги про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права знайшли своє часткове підтвердження, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку про скасування ухвали апеляційного господарського суду про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 із направленням справи до суду апеляційної інстанції на стадію вирішення питання про наявність або відсутність підстав для відкриття апеляційного провадження.

Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

55. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

56. Відповідно до частини шостої статті 310 ГПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

57. Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 2 частини першої статті 308, статтею 310 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а прийнята у справі ухвала Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 скасуванню із направленням справи до суду апеляційної інстанції на стадію вирішення питання про наявність або відсутність підстав для відкриття апеляційного провадження.

В. Розподіл судових витрат

58. Частиною чотирнадцятою статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Оскільки в цьому випадку справа направляється для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, розподіл судових витрат Верховним Судом не здійснюється.

Керуючись статтями 300, 301, пунктом 2 частини першої статті 308, статтею 310, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,

ПОСТАНОВИВ :

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

2. Ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 у справі № 911/2257/20 скасувати.

3. Справу № 911/2257/20 передати до Північного апеляційного господарського суду на стадію вирішення питання про наявність або відсутність підстав для відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 19.11.2020.

4. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Пєсков

Судді В. Картере

В. Погребняк