ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" квітня 2022 р. м. Рівне Справа № 918/1222/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,

розглянув матеріали справи

за позовом: Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури

в інтересах держави

в особі: Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради

в особі: Рівненської міської ради

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія"

про: визнання недійсними додаткових угод та стягнення 285 493,00 грн.

секретар судового засідання: С.Коваль;

представники:

від позивача (КНП "Центральна міська лікарня"): Н.Гурська;

від позивача (Рівненська міська рада): не з`явився;

від відповідача: О.Гуз;

від органу прокуратури: І.Немкович;

ОПИС СПОРУ

Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та в особі Рівненської міської ради до Господарського суду Рівненської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 285 493,00 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що Комунальним некомерційним підприємством "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради проведено закупівлю UА-2021-06-01-000589-а за предметом: "Електрична енергія".

Надалі, між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року.

Як слідує з інформації, розміщеної у системі публічних закупівель "Прозорро", після укладення договору між сторонами неодноразово укладались додаткові угоди, якими збільшено ціну за одиницю товару, а саме: згідно з додатковою угодою №4 від 19.08.2021, ціна за одиницю товару становить 3,18881 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №5 від 30.08.2021 ціна за одиницю товару становить 3,38548 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №6 від 31.08.2021 ціна за одиницю товару становить 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №7 від 07.10.2021 ціна за одиницю товару становить 3,81590 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №8 від 08.10.2021 ціна за одиницю товару становить 3,99574 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №9 від 11.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,24393 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №10 від 28.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,54762 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №11 від 29.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,88165 грн./кВт*год без ПДВ.

Ключовим для закупівлі бюджетним установам електричної енергії у постачальників універсальних послуг згідно з постановою №225 є те, що ціна не повинна перевищувати ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послугз передачі та розподілу на відповідній території).

Прокурор вказує, що станом на травень 2021 року ціна на універсальну послугу для малих непобутових споживачів, приєднаних до мережі ПрАТ "Рівнеобленерго" для другого класу напруги становить 334,774 коп./кВт.год без ПДВ (401,729 коп./кВт.год з ПДВ).

Станом на серпень така ціна становила 202,685 коп./кВт.год без ПДВ (243,222 коп./кВт.год з ПДВ).

Однак, не дивлячись на зменшення ціни на універсальну послугу у серпні 2021 року, між сторонами укладено 3 додаткові угоди - №4 від 19.08.2021, № 5 від 30.08.2021, №6 від 31.08.2021, якими збільшено ціну за одиницю товару до 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ.

Прокурор вважає, що ціна на електроенергію за договором про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів на території Рівненської області на 77%, що суперечить умовам постанови № 225.

Станом на вересень 2021 року ціна на універсальну послугу становила 302,233 коп./кВт.год без ПДВ (362,680 коп./кВт.год з ПДВ), а станом на жовтень - 311,431 коп./кВт.год без ПДВ (373,717 коп./кВт.год з ПДВ).

У той же час, у жовтні між сторонами укладено додаткові угоди №7 від 07.10.2021, №8 від 08.10.2021, №9 від 11.10.2021, № 10 від 28.10.2021, № 11 від 29.10.2021, якими збільшено ціну до 4,88165 грн./кВт*год без ПДВ.

Так, ціна згідно з додатковою угодою №11 від 29.10.2021 на 56% перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів на території Рівненської області, що суперечить умовам постанови № 225.

Прокурор також вказує, що ціна за одиницю електричної енергії за вищевказаним договором зросла на 62%, у той час як тариф на універсальні послуги з травня по листопад 2021 року збільшився лише на 11%.

А тому, на переконання позивача, що додаткові угоди № 4 від 19.08.2021, №5 від 30.08.2021, №6 від 31.08.2021 №7 від 07.10.2021, №8 від 08.102021, №9 від 11.10.2021, №10 від 28.10.2021, №11 від 29.10.2021 суперечить вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 225, а отже підлягають до визнання недійсними.

За результатами виконання вказаного правочину відповідач внаслідок укладення додаткових угод безпідставно отримав від КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради кошти у сумі 285 493 грн. (51 138,44 + 92 050,41 + 142 304,15), які мають бути стягнуті з відповідача.

У своєму відзиві на позов відповідач вказує, що у відповідності до постанов КМУ №225 від 20.03.2020 року та №272 від 30.03.2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року.

Комерційною пропозицією що є додатком до укладеного договору встановлено ціну на електричну енергію в розмірі 3,01 грн./кВт*год без ПДВ. Вказана ціна визначається за наведеною в додатку формулою, при цьому умовами договору не передбачено, що розмір ціни на електричну енергію прив`язаний до ціни універсальної послуги.

Постановою КМУ №272 було передбачено постачання електричної енергії встановленим споживачам за вказаною ціною універсальної послуги лише протягом 60 календарних днів з моменту опублікування постанови, тобто за період з 01 квітня 2021 року по 31 травня 2021 року. Водночас, ціна в договорі на дату його укладення не перевищувала розміру ціни на універсальну послугу, що відповідає вимогами постанови КМУ №272.

Відповідач вказує, що у відповідності до вимог частини 5 статті 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" та згідно пункту 13.8. договору сторонами було укладено ряд додаткових угод, за якими ціна за одиницю товару яка вказана в кожній угоді не перевищує 10 відсотків, та не призводить до збільшення суми зазначеної в договорі.

Крім того відповідач вказує, що прокурором не наведено жодного обґрунтування вчинення правочину під впливом тяжкої для неї обставини і на вкрай невигідних умовах.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 04 січня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 01 лютого 2022 року.

31 березня 2022 року відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Вказане клопотання аргументоване відсутністю у даній справі обставин передбачених законом, у зв`язку з якими прокурор наділений правом з представництва інтересів позивача.

Суд, розглянувши дане клопотання прийшов до висновку про відмову в його задоволенні, при цьому мотиви такої відмови наведено в судовому рішенні за наслідками оцінки наявності у прокурора повноваження щодо звернення з даним позовом.

31 січня 2022 року відповідачем подано відзив на позов.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді А.Качура, судове засідання призначене на 01 лютого 2022 року не відбулося.

Ухвалою суду від 09 лютого 2022 року сторін повідомлено, що наступне судове засідання відбудеться 01 березня 2022 року об 12:00 год.

10 лютого 2022 року прокурором подано відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 01 березня 2022 року підготовче засідання відкладено на 22 березня 2022 року.

18 березня 2022 року прокурором подано заперечення на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою суду від 22 березня 2022 року закрито підготовче провадження, розгляд справи по суті призначено на 05 квітня 2022 року.

В судовому засіданні представник органу прокуратури підтримав позов.

В судовому засіданні представник Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради підтримав позов.

В судове засідання представник Рівненської міської ради не з`явився.

В судовому засіданні представник відповідача позов не визнав.

МОТИВИ СУДУ ПРИ ПРИЙНЯТТІ РІШЕННЯ

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським суд встановив наступне.

Як слідує зі звіту про договір про закупівлю, що укладений без використання електронної системи закупівель UА-2021-06-01-000589-а за предметом: "Електрична енергія", договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року було укладено без використання електронної системи закупівель.

У зазначеному звіті про договір про закупівлію міститься інформація про характеристику товару, що закуповується, зокрема наведено обґрунтування укладення договору про закупівлю та зазначено, що КНП "Центральна міська лікарня" є опорною лікарнею для надання медичної допомоги при лікуванні коронавірусної хвороби Сovid-19 в Рівненській області, у зв`язку з чим було придбано та введено в експлуатацію у березні 2021 року кисневу станцію, закуплено кисневі концентратори, апарати ШВЛ, та інше медичне обладнання, яке при постійному використанні збільшило споживання електроенергії в установі.

В обґрунтуванні укладення договору про закупівлю також наведені правові норми, на підставі яких проводилась дана закупівля та визначався предмет такої закупівлі, вид (характеристика) товару та його ціна. Зокрема наведено посилання на пункт 3-1 розділу Х "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про публічні закупівлі"; постанову Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 р. №225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (CoVІD-19) на території України"; постанову Кабінету Міністрів України від 31 березня 2021 р. № 272 "Про внесення зміни до переліку товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України"; пункт 12 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України щодо визначення "бюджетної установи"; пункт 93 частини 1 статті 1 та частини 3 статті 63 Закону України "Про ринок електричної енергії" щодо визначення "універсальної послуги"; положення Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг затвердженої постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року №1176; положення Порядку формування цін на універсальні послуги затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року №1177.

Також в обґрунтуванні укладення договору про закупівлю зазначено, що тариф на універсальну послугу є державним регульованим тарифом, всі складові вартості електричної енергії, що поставляються за універсальною послугою підлягають державному регулюванню, а постачальником універсальної послуги на території Рівненської області за постановою НКРЕКП від 26 жовтня 2018 року № 1268 визначено відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", котра є єдиним постачальником універсальної послуги постачання електричної енергії за регульованим тарифом на території розташування та здійснення діяльності КНП "Центральна міська лікарня".

З огляду на наведені обставини суд встановив, що за змістом та умовами пропозиції переговорної процедури про закупівлю без використання електронної системи закупівель було визначено придбання бюджетною установою електричної енергії на спеціальних умовах передбачених в рамках заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, що вирізняються не лише особливим порядком проведення закупівлі, але й предметом такої закупівлі (електрична енергія для забезпечення функціонування опорної лікарні в умовах пандемії коронавірусної хвороби), видом/характеристикою товару (постачання електроенергії постачальником універсальної послуги бюджетній установі) та його ціною (не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів, котра є державним регульованим тарифом).

З наявного в матеріалах справи договору слідує, що 28 травня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради (позивач/споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (відповідач/постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28 травня 2021 року за предметом якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з у мовами цього договору.

Згідно з умовами пункту 1.2. договору, умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, постанови КМУ від 20.03.2020 р. №225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (CoVІD-19) на території України" (зі змінами) (згідно з найменуванням послуги - Постачання (продаж) електричної енергії постачальниками універсальних послуг бюджетним установам за ціною, що не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послуг з передачі та розподілу) на відповідній території).

Згідно з умовами пункту 5.1 договору, споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору.

Відповідно до додатку № 2 до договору, ціна за електричну енергію становить 3,01 грн./кВт*год без ПДВ, та визначається відповідно до формули: Ц(спож)= Цзак+Цп+Тпередача+Трозподіл, де: Цзак - закупівельна ціна за розрахунковий період; Цп - ціна на послуги пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу; Тпередача - тариф на послугу з передачі електричної енергії ПрАТ "НЕК"Укренерго"; Трозподіл - тариф на послуги з розподілу електричної енергії відповідного оператора системи розподілу.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньо добовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

19 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №4, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,18881 грн./кВт*год без ПДВ.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

30 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №5, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,38548 грн./кВт*год без ПДВ.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

31 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №6, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ.

У вересні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у вересні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

07 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №7, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,81590 грн./кВт*год без ПДВ.

08 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №8, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,99574 грн./кВт*год без ПДВ.

11 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №9, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,24393 грн./кВт*год без ПДВ.

У жовтні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у жовтні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

28 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №10, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,54762 грн./кВт*год без ПДВ.

У жовтні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у жовтні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

29 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №11, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,88165 грн./кВт*год без ПДВ.

Відповідно по пункту 13.8 договору, умови договору не повніші відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Зміна ціни за одиницю електричної енергії допускається за умови надання стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні "ОЕС України". Таким документальним підтвердженням можуть бути офіційні дані про ціну, обсяги купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу на перед" (далі РДН) та внутрішньо добовому ринку (далі ВДР), та інші показники, які склалися у відповідному розрахунковому періоді в торговій зоні "ОЕС України" та оприлюднені офіційному вебсайті ДП "Оператор ринку" за адресою в мережі Інтернет https//www.oree.com.ua згідно з частиною шостою статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії". У якості документального підтвердження даних, сторонами визнаються, зокрема, завірені належним чином копії (роздруківки з вебсайту) оприлюднених результатів роботи РДН/ВДР та про діяльність ДП "Оператор ринку" за відповідний період, які оприлюднюються ДП "Оператор ринку" згідно із законодавством або інші документи органу, установи чи організації, які мають повноваження здійснювати моніторинг цін на товари, визначати зміни ціпи товару на ринку.

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послугу разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару па ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих ній (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

Істотні умови договору можуть змінюватися у випадку зміни регульованих цін на нормативів, які застосовуються у договорі, а саме: тарифу на послуги з передачі електричної енергії та тарифу на послуги з розподілу електричної енергії, які враховуються в структурі остаточної ціни електричної енергії, що постачають за договором.

У цьому випадку зміну ціни здійснюють у такому порядку:

- підставою для зміни ціни є набрання чинності постановою НКРЕКН про зміну відповідного регульованого тарифу, що застосовується у договорі;

- нову (змінену) ціну застосовують з дня введення в дію відповідного регульованого тарифу згідно з рішенням НКРЕКП, якщо інше не встановлено чинним законодавством України (у тому числі відповідними рішеннями НКРЕКП).

8) зміни умов у зв`язку із продовженням дії договору па строк, достатній для проведення процедури закупівлі спрощеної закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, у кладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку.

Прокурор вказує, що ключовим для закупівлі бюджетним установам електричної енергії у постачальників універсальних послуг згідно постанови КМУ №225 є те, що ціна не повинна перевищувати ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів з урахуванням послуг зпередачі та розподілу на відповідній території. Інформацію про ціни на універсальні послуги оприлюднено на веб-сайті ТОВ "РОЕК".

Згідно з відомостями, що містяться на веб-сайті ПрАТ "Рівнеобленерго", станом на травень 2021 року ціна на універсальну послугу для малих непобутових споживачів для другого класу напруги становить 334,774 коп./кВт.год без ПДВ (401,729 коп./кВт.год з ПДВ).

Станом на серпень така ціна становила 202,685 коп./кВт.год без ПДВ (243,222 коп./кВт.год з ПДВ). Станом на вересень 2021 року ціна на універсальну послугу становила 302,233 коп./кВт.год без ПДВ (362,680 коп./кВт.год з ПДВ), станом на жовтень - 311,431 коп./кВт.год без ПДВ (373,717 коп./кВт.год з ПДВ).

Прокурор вказує, що надані TOB "РОЕК" підтвердження коливання цін стосуються ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку. Проте, постачальником жодним чином не обґрунтовано та не доведено наявність коливання цін універсальної послуги для малих непобутових споживачів, у зв`язку з чим, на переконання прокурора, укладення додаткових угод суперечить вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 року № 225.

Згідно з наявними в матеріалах справи актів приймання-передачі електроенергії за червень №А- від 07.07.2021 та за липень №А- від 09.08.2021, КНП "Центральна міська лікарня" сплачено 785 075,41 грн. та 686 312,52 грн. за ціною 3,010000.

Вказані послуги було оплачено 13 липня 2021 року та 13 серпня 2021 року відповідно, що стверджено долученими до матеріалів справи платіжними дорученнями.

Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за серпень 2021 року №А- від 09.09.2021, постачальником було здійснено постачання 72 011 кВт*год. за ціною - 3,601790 грн./кВт*год. Вказані послуги оплачені 14 вересня 2021 року.

Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за вересень 2021 року №489001307/9/1 від 11.10.2021, постачальником було здійснено постачання 73 746 кВт*год. за тарифом 4,05017 грн./кВт*год., загальна вартість 358 420,96 грн., вказані кошти оплачено 18 жовтня 2021 року.

Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за жовтень 2021 року №489001307/10/1 від 09.11.2021, постачальником було здійснено постачання 68 486 кВт. за тарифом 4,74155 грн./кВт*год, загальною вартістю 389 675,59 грн.

Кошти у розмірі 389 675,59 грн. замовником сплачено згідно із платіжним дорученням №435 від 16.11.2021 року.

Позивач вказує, що за результатами виконання договору з врахуванням додаткових угод, якими було збільшено вартість товару, відповідач внаслідок укладення додаткових угод безпідставно отримав від КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради кошти у сумі 285 493 грн.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін

З наведених обставин видно, що спірні правовідносини за своїм змістом стосуються обставин укладення договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг №328 від 28 травня 2021 року та додаткових угод до такого договору. Прокурор вважає, що укладені додаткові угоди суперечать вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 року № 225, а отже підлягають до визнання недійсними, а переплачені суми за такими договорами підлягають поверненню особі яка їх сплатила.

В свою чергу відповідач вважає, що укладені додаткові угоди відповідають умовам договору та нормам чинного законодавства, а тому підстави для визнання таких угод недійсними відсутні, відтак кошти в сумі 285 493,00 грн. відповідачем отримано на законних підставах що встановлені договором, умови якого є обов`язковими для виконання сторонами правочину.

Відповідно до статті 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з правочинів.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (стаття 509 ЦК України).

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з приписами статей 525, 526, 629 ЦК України та статті 193 ГК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Згідно з частиною 1 статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно з положеннями частин 2-3 статті 180 ГК України, господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Відповідно до положень статті 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі.

Статтею 640 ЦК України передбачено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.

Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття (стаття 641 ЦК України).

Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом (стаття 642 ЦК України).

За приписами статті 275 ГК України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається. Предметом договору енергопостачання є окремі види енергії з найменуванням, передбаченим у державних стандартах або технічних умовах.

Частинами 6, 7 статті 276 ГК України встановлено, що розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпеку експлуатації енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до частини 2 статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії", договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами.

Згідно з нормами статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії", споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.

Щодо позовних вимог про визнання недійсними додаткової угоди №4 від 19.08.2021; додаткової угоди №5 від 30.08.2021; додаткової угоди №6 від 31.08.2021; додаткової угоди №7 від 07.10.2021; додаткової угоди №8 від 08.10.2021; додаткової угоди №9 від 11.10.2021; додаткової угоди №10 від 28.10.2021; додаткової угоди №11 від 29.10.2021 суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно із постановою Кабінету Міністрів України, від 20 березня 2020 р. № 225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України", відповідно до пунктів 8 і 9 розділу I Закону України від 17 березня 2020 р. № 530-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" Кабінет Міністрів України постановляє затвердити: Порядок проведення закупівель товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України; перелік товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України.

Поряд з тим вказаною постановою установлено, що за результатами проведених з 19 квітня 2020 р. закупівель товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, згідно із затвердженим цією постановою переліком замовник в електронній системі закупівель оприлюднює звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, договір про закупівлю та всі додатки до нього, звіт про виконання договору про закупівлю відповідно до статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі".

Постановою Кабінету Міністрів України від 31 березня 2021 р. № 272 "Про внесення зміни до переліку товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України" постановлено внести зміну до переліку товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2020 р. № 225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 31, ст. 1074, ст. 1077, № 42, ст. 1361, № 100, ст. 3250), доповнивши розділ "Роботи та послуги абзацом такого змісту: "Постачання (продаж) електричної енергії постачальниками універсальних послуг бюджетним установам за ціною, що не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послуг з передачі та розподілу) на відповідній території". Ця постанова діє протягом 60 календарних днів з дня її опублікування.

Як слідує з матеріалів справи, договір №328 від 28 травня 2021 року укладений відповідно до постанови КМУ №225 від 20.03.2020 року, тобто без використання електронної системи закупівель.

Водночас, як видно з постанови КМУ від 31 березня 2021 р. № 272, укладення договору без використання електронної системи закупівель можливе лише постачальниками універсальних послуг бюджетним установам за ціною, що не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів.

Вказані вимоги зафіксовані у самому договорі №328 від 28 травня 2021 року (розділ І "Загальні положення").

За наслідками розгляду справи судом встановлено, що після укладення договору сторонами правочину укладено ряд додаткових угод за якими збільшено ціну за одиницю товару (додаткова угода №4 від 19.08.2021; додаткова угода №5 від 30.08.2021; додаткова угода №6 від 31.08.2021; додаткова угода №7 від 07.10.2021; додаткова угода №8 від 08.10.2021; додаткова угода №9 від 11.10.2021; додаткова угода №10 від 28.10.2021; додаткова угода №11 від 29.10.2021).

Як підставу для укладення додаткових угод сторонами визначено зміну ціни на "ринку на дробу на перед", положення пункту 13.8. договору та пп.2 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до частин 1, 2 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1 - 3, 5 та 6 ст.203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність установлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Правочином є правомірна, тобто не заборонена законом, вольова дія суб`єкта цивільних правовідносин, що спрямована на встановлення, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків. Правомірність є конститутивною ознакою правочину як юридичного факту. Цивільні правочини, які порушують публічний порядок, є нікчемними, і водночас такі правочини можуть бути визнані недійсними.

Згідно з приписами пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару;

Комунальне некомерційне підприємство "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради є замовником в розумінні статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі".

До спірних правовідносин норми матеріального права мають бути застосовані з урахуванням Закону України "Про публічні закупівлі", яким установлені правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг.

Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з визначеннями пункту 34 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", товари - продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.

Згідно з положеннями частини 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з правилами частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;

Таким чином, положеннями закону передбачено можливість зміни істотних умов договору у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Водночас матеріали справи не містять доказів збільшення ціни універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послуг з передачі та розподілу) на відповідній території за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку в розмірах які визначені додатковими угодами, більш того з наявних матеріалів справи встановлено, що в обґрунтування збільшення ціни за одиницю товару сторонами покладено збільшення ціни на ринку "на добу наперед", що не відповідає положенням постанови Кабінету Міністрів України №272 від 31 березня 2021 року, на підставі якої було укладено договір без використання електронної системи та умовам самого договору, яким передбачено найменування послуги - Постачання (продаж) електричної енергії постачальниками універсальних послуг бюджетним установам, за ціною що не перевищує ціну універсальної послуги.

В даному випадку суд не погоджується з твердженнями відповідача, що після закінчення дії цієї постанови постачання електричної енергії постачальниками універсальних послуг бюджетним установам за ціною, що не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів припиняється. Суд вважає, що строк дії постанови протягом 60 календарних днів з дня її опублікування визначався саме для можливості проведення закупівель та укладення відповідних договорів для забезпечення функціонування медичних закладів, які задіяні у протидії поширенню коронавірусної хвороби, а не для строку визначення ціни за якою постачатиметься електроенергія таким закладам за тарифом універсальної послуги.

Щодо посилань відповідача на пункт 13.8. договору суд відзначає, що вказаними положеннями договору передбачено випадки зміни істотних умов договору, в тому числі у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

В даному випадку було визначено, що зміна ціни за одиницю електричної енергії допускається за умови надання стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні "ОЕС України". Таким документальним підтвердженням можуть бути офіційні дані про ціну, обсяги купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу на перед" (далі РДН) та внутрішньо добовому ринку (далі ВДР), та інші показники, які склалися у відповідному розрахунковому періоді в торговій зоні "ОЕС України" та оприлюднені офіційному вебсайті ДП "Оператор ринку" за адресою в мережі Інтернет https//www.oree.com.ua згідно з частиною шостою статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Вказані положення договору містять перелік документів, які можуть стверджувати факт коливання ціни електричної енергії, а проте умовами постанови КМУ №255 від 20 березня 2020 року та №272 від 31 березня 2021 року та умовами самого договору передбачено, що постачання (продаж) електричної енергії відбувається на умовах постачання універсальних послуг бюджетним установам, а ціна не може перевищувати ціну універсальної послуги.

Як видно з матеріалів справи, постачальник не надавав замовнику жодних документів, які б підтверджували факт коливання ціни на універсальну послугу, доказів зміни регульованих тарифів щодо надання універсальної послуги тощо.

Таким чином суд не погоджується з відповідачем щодо трактування останнім положень пункту 13.8. договору.

Окрім цього суд зауважує, що згідно з нормами частини 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Водночас спеціальним підзаконним нормативно-правовими актами (постанови КМУ №225, 272) встановлено умови щодо можливості укладення договорів без використання електронної системи закупівель. Водночас дотримання таких умов є обов`язковим, а за обставин недотримання таких умов, укладення договорів та додаткових угод до них з посиланням на відповідні нормативні акти є неприпустимим, та повинно було б здійснюватись за загальними процедурами, що передбачені Законом України "Про публічні закупівлі".

Як зазначалося вище, звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель містить інформацію про технічні та якісні характеристики товарів, робіт, послуг. Звіт передбачає, що купівлю електричної енергії буде здійснено за ціну, котра не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів.

В даному випадку за змістом та умовами пропозиції переговорної процедури про закупівлю без використання електронної системи закупівель було визначено придбання бюджетною установою електричної енергії на спеціальних умовах передбачених в рамках заходів, спрямованих на запобігання коронавірусної хвороби, що вирізняються не лише особливим порядком проведення закупівлі, але й предметом такої закупівлі (електроенергія для забезпечення діяльності опорного медзакладу), видом/характеристикою товару (постачання електроенергії постачальником універсальної послуги бюджетній установі) та ціною (що не може перевищувати ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів).

Натомість, згідно з приписами статті 43 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону.

Згідно з положеннями статті 8 ЦК України, якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

Оскільки договір укладено без електронної системи закупівель, тендерною пропозицією слід вважати вимоги спеціального закону, які ставляться до умов певного виду договору.

Таким чином, за наслідками розгляду справи судом встановлено, що додаткові угоди укладено з порушенням вимог частини четвертої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки містять умови які не відповідають вимогам тендерної пропозиції.

З огляду на такі обставини суд робить висновок про те, що спірні додаткові угоди не відповідають вимогам частин 4 та 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Відповідно спірні додаткові угоди є нікчемними в силу вимог закону.

Визнання нікчемного правочину недійсним законом не передбачено, оскільки нікчемним правочин є в силу закону (стаття 215 ЦК України, пункт 1 частина 1 статті 43 Закону України "Про публічні закупівлі").

Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи (частина 5 статті 216 ЦК України).

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною 2 статті 16 цього Кодексу способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права способам, що встановлено чинним законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Крім того, суди мають виходити із того, що обраний позивачем спосіб захист цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та має бути спрямований на захист порушеного права.

Правочином є правомірна, тобто не заборонена законом, вольова дія суб`єкта цивільних правовідносин, спрямована на встановлення, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків. Правомірність є конститутивною ознакою правочину як юридичного факту. Цивільні правочини, які порушують публічний порядок, є нікчемними (постанова Верховного Суду від 21.11.2018р. у справі №577/5321/17).

Право на звернення до господарського суду в установленому порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частини 1, 2 статті 4 ГПК України).

Як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам слід зважати і на його ефективність з точки зору ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Так, у рішенні від 15.11.1996р. у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що зазначена норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, передбачених Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дали би змогу компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції та надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, ЄСПЛ акцентував, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, передбачених національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається цією статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема його застосування не повинно бути ускладнено діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005).

Отже, зрештою ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, а це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018р. у справі №925/1265/16, від 12.12.2018р. у справі № 570/3439/16-ц, від 27.11.2018р. у справі № 905/2260/17.

Велика Палата Верховного Суду вже неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17 (провадження №14-144цс18), від 11.09.2018 у справі №905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18)).

Отже, якщо недійсність певного правочину встановлена законом, тобто якщо цей правочин нікчемний, позовна вимога про визнання його нікчемним не є належним способом захисту права чи інтересу позивача. Крім того, такий спосіб захисту, як встановлення нікчемності правочину також не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2019 у справі №463/5896/14-ц (провадження № 14-90цс19) та від 04.06.2019 у справі №916/3156/17 (провадження № 12-304гс18).

Згідно з положеннями частини 2 статті 215 ЦК України, визнання нікчемного правочину недійсним судом не вимагається. А отже не потребує доведення стороною нікчемності такого правочину та подання відповідних доказів на підтвердження його нікчемності.

Таким чином, за наслідками розгляду справи судом встановлено, що додаткові угоди №4 від 19 серпня 2021 року, №5 від 30 серпня 2021 року, №6 від 31 серпня 2021 року, №7 від 07 жовтня 2021 року, №8 від 08 жовтня 2021 року, №9 від 11 жовтня 2021 року, №10 від 28 жовтня 2021 року, №11 від 29 жовтня 2021 року є нікчемними в силу вимог закону, а тому суд не має підстав для задоволення позовних вимог про визнання вказаних угод недійсними.

У своєму позові прокурор просить суд стягнути суму переплачених за додатковими угодами коштів в розмірі 285 493,00 грн.

У частині 2 статті 712 ЦК України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Нормами статті 669 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Відповідно до частини 1 статті 670 ЦК України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми. Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК України.

Нікчемність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються договором, а не положеннями нікчемних додаткових угод. Відповідно, отримана відповідачем оплата у сумі 285 493,00 грн. за товар, який не був ним поставлений, підлягає стягненню з відповідача на підставі частини 1 статті 670 ЦК України.

Суд погоджується з наданим позивачем розрахунком, та приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь Комунального некомерційного підприємства "Центральна районна лікарня" Рівненської міської ради 285 493 грн. 00 коп. підлягають до задоволення.

Крім того суд вважає за необхідне зазначити правовий висновок щодо участі органу прокуратури у даній справі.

Наявність правових підстав участі прокурора у судовому процесі була предметом розгляду Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 (постанова від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VII "Про прокуратуру", який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 1-3 ч. 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (ч. 7).

Тобто, за приписами ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Водночас, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Як видно з матеріалів справи у грудні 2021 року Рівненська окружна прокуратура звернулась до Рівненської міської ради з листом в якому зазначено, що за результатами опрацювання системи публічних закупівель "Прозорро" встановлено, що за наслідками укладених додаткових угод до договору №328 від 28 травня 2021 року ціна за договором суперечить постанові КМУ №225 від 20 березня 2020 року, у зв`язку з чим виконуючий обов`язки керівника прокуратури просив надати інформацію щодо вжиття міською радою заходів щодо оскарження додаткових угод №4-11 що укладені до договору №328 від 28.05.2021 року.

У відповідь на вказаний лист орган прокуратури повідомлено, що станом на 20 грудня 2021 року замовник не здійснював заходів щодо оскарження додаткових угод та стягнення надміру сплачених коштів.

У грудні 2021 року Рівненська окружна прокуратура звернулась до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" та Рівненської міської ради з листом в якому зазначено, що за результатами опрацювання системи публічних закупівель "Прозорро" встановлено, що за наслідками укладених додаткових угод до договору №328 від 28 травня 2021 року ціна за договором суперечить постанові КМУ №225 від 20 березня 2020 року, у зв`язку з чим виконуючий обов`язки керівника прокуратури повідомив, що оскільки сторонами не вжито жодних дій щодо вказаних обставин, вказане свідчить про бездіяльність, у зв`язку з чим сторін повідомлено про наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" шляхом звернення до суду.

Відповідно до положень статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також, згідно з нормами статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Правилами статті 13 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Висновки суду

За наслідками розгляду справи судом встановлено, що правочини - додаткові угоди: №4 від 19 серпня 2021 року, №5 від 30 серпня 2021 року, №6 від 31 серпня 2021 року, №7 від 07 жовтня 2021 року, №8 від 08 жовтня 2021 року, №9 від 11 жовтня 2021 року, №10 від 28 жовтня 2021 року, №11 від 29 жовтня 2021 року, є нікчемними з огляду на положення пункту 2 частини 1 статті 43 Закону України "Про публічні закупівлі".

За таких обставин суд не знайшов підстав для задоволення позовних вимог про визнання недійсними вказаних додаткових угод, оскільки такі правочини є недійсними в силу закону та не потребують підтвердження їх недійсності судом. А отже позовні вимоги про визнання нікчемних правочинів недійсними не є належним способом захисту прав чи інтересів.

Також за наслідками розгляду справи суд зробив висновок про необхідність стягнення з відповідача сплачених відповідно до вказаних додаткових угод коштів в сумі 285 493,00 грн. Така сума стягується з відповідача на підставі частини 1 статті 670 ЦК України, як кошти, сплачені за товар, який так і не було поставлено.

Розподіл судових витрат

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на відмову в задоволенні позовних вимог про визнання додаткових угод недійсними, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 18 160,00 грн. покладаються на прокурора.

Решта судового збору в розмірі 4 282 грн. 39 коп. у зв`язку з задоволенням позову покладається на відповідача та підлягає до стягнення з відповідача на користь органу прокуратури.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 130, 233, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, Рівненська область, місто Рівне, вул. Князя Володимира 71-Б, ) на користь Комунального некомерційного підприємства "Центральна районна лікарня" Рівненської міської ради (33013, м. Рівне, вул. Миколи Карнаухова 25-А, ) 285 493 (двісті вісімдесят п`ять тисяч чотириста дев`яносто три) грн. 00 коп.

3. В задоволенні вимог про визнання недійсними додаткових угод №4 від 19 серпня 2021 року, №5 від 30 серпня 2021 року, №6 від 31 серпня 2021 року, №7 від 07 жовтня 2021 року, №8 від 08 жовтня 2021 року, №9 від 11 жовтня 2021 року, №10 від 28 жовтня 2021 року, №11 від 29 жовтня 2021 року відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, Рівненська область, місто Рівне, вул. Князя Володимира 71-Б, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., місто Рівне, вул. 16 Липня, будинок 52, ) 4 282 (чотири тисячі двісті вісімдесят два) грн. 39 коп. судового збору.

5. Судові витрати у вигляді 18 160,00 грн. судового збору покласти на позивача.

Позивач (Стягувач): Комунальне некомерційне підприємство "Центральна районна лікарня" Рівненської міської ради (33013, м. Рівне, вул. Миколи Карнаухова 25-А, ).

Стягувач за судовим збором: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська обл., місто Рівне, вул. 16 Липня, будинок 52, ).

Відповідач (Боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, Рівненська область, місто Рівне, вул. Князя Володимира 71-Б, ).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Повне рішення складено та підписано 14 квітня 2022 року.

Суддя А.Качур