ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

11.04.2022м. ДніпроСправа № 904/7863/21

Розглянувши заяву Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" про відстрочення виконання рішення суду у справі

За позовом Приватного підприємства "РАДОС"

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат"

про стягнення заборгованості у розмірі 791 611,20 грн.

Суддя Юзіков С.Г.

Без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Позивач просив стягнути з Відповідача 791 611, 20 грн. - боргу, 11 874,18 грн. - судового збору, 5 000,00 грн. - витрат на професійну правничу допомогу.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2021 позов задоволено, стягнуто з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь ПП "РАДОС" 791 611,20 грн. основного боргу, 11 874,17 грн. судового збору, 5 000,00 грн. - витрат на професійну правничу допомогу. 28.01.2022 на виконання рішення видано наказ.

11.04.2022 електронною поштою від Боржника надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду, мотивована тим, що Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, з цих підстав з 01.03.2022 наказом в.о. генерального директора №778/к виведено у вимушений простій персоналу підрозділів ДП "СхідГЗК". Разом з тим, положення ГПК України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання. Так, відстрочення судом виконання судового рішення має бути пов`язано з об`єктивними та виключними обставинами, які ускладнюють його вчасне виконання, при цьому розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів як стягувана, так і боржника, між цим, оскільки право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист, вирішуючи питання про розстрочення виконання рішення, суд не повинен надавати перевагу жодній із сторін.

Частиною 5 ст. 42 ГПК України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (ч. 8 ст. 42 ГПК України).

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Статтею 1 Закону України "Про електронний цифровий підпис" визначено, що електронний цифровий підпис це вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про електронний цифровий підпис", електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

Статтею 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Відповідно до ст. 6 цього ж закону створення електронного документу завершується накладанням електронного підпису.

Отже, електронний лист є офіційним, якщо містить вкладення з текстом офіційного документа у вигляді файлу (приєднані файли), скріпленого електронним цифровим підписом. Документи, отримані електронною поштою без електронного цифрового підпису (ЕЦП) не належать до офіційних.

Однак, до заяви про відстрочення виконання рішення суду, не надано доказів скріплення електронним цифровим підписом. Отже, подана до суду засобами електронного зв`язку заява є ксерокопією.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

До заяви про відстрочення виконання рішення суду Боржником додано в довільній формі інформацію про направлення на електронну адресу ПП "РАДОС" копії заяви про відстрочення виконання рішення суду. Доказів існування та належності даної електронної адреси Позивачеві не надано.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч.4 ст. 170 ГПК України).

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне повернути Державному підприємству "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" заяву про відстрочення виконання рішення суду без розгляду.

Керуючись ст. 170, 234, 235 ГПК України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

Повернути заяву Державному підприємству "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" заяву про відстрочення виконання рішення суду без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в десятиденний строк у порядку, встановленому статтями 254-259 ГПК України

Додаток: - ксерокопія заяви про відстрочення виконання рішення суду.

Суддя С.Г. Юзіков