ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

24.03.2022м. ДніпроСправа № 904/143/22

за позовом Керівника Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСС", м. Дніпро

про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону земель

Суддя Золотарьова Я.С.

Без участі представників сторін.

СУТЬ СПОРУ

Керівник Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернувся до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСС" та просить суд стягнути з відповідача збитки, заподіяні державі внаслідок порушення законодавства про охорону земель та їх раціональне використання, законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 239 692,75 грн, з яких: до спеціального фонду Державного бюджету України 71 907, 82 грн; до спеціального фонду обласного бюджету Дніпропетровської області 47 938,55 грн; до спеціального фонду місцевого бюджету Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області 119 846,38 грн.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Відповідач 07.02.2022 подав до суду відзив на позовну заяву.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом до іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частин 3,4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Аналіз частин третьої, четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України у взаємозв`язку з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі в господарських судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Пунктом 4 статті 236 Господарського кодексу України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Великою Палатою Верховного суду прийнято 26.05.2020 постанову у справі № 912/2385/18 (оприлюднено 20.07.2020), в якій зазначено:

"76. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

77. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

78. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

79. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

80. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

81. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

83. Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.".

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 925/226/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

В обґрунтування підстав для представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) по цій справі керівник окружної прокуратури, зазначає, що останньою не вживаються належні та ефективні заходи, спрямовані на захист інтересів держави у судовому порядку шляхом пред`явлення позовної заяви. Керівник окружної прокуратури, зокрема, зазначає, що на запити прокуратури до екологічної інспекції про вжиття заходів реагування щодо порушень вимог чинного законодавства (арк. с. 70-71, 73-74), прокуратурою було отримано відповіді (арк. с. 75), з яких встановлено, що такі заходи не здійснювались інспекцією у зв`язку з відсутністю в неї фінансування на сплату судового збору.

Суд зазначає, що доводи прокурора стосовно наявності у нього законних підстав для представництва інтересів держави у цій справі шляхом подачі позову не мають достатнього правового обґрунтування, оскільки за своєю суттю зводяться лише до констатації певних норм чинного законодавства, яке регламентує порядок звернення прокурора до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі певного орану владних повноважень, а не свідчать про наявність "виключності" випадку.

Сама по собі обставина не звернення позивача з позовом протягом певного періоду, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави, оскільки відсутність в інспекції фінансування на сплату судового збору є поважною причиною не подання позовної заяви.

Також суд звертає увагу, що інспекцією надано прокурору відповідь за 15 днів до закінчення бюджетного року. Цілком вірогідно, що з початком нового бюджетного року у інспекції з`явилася б можливість сплатити судовий збір та самостійно звернутися з відповідним позовом до суду, враховуючи також й те, що строк позовної давності за вимогою про відшкодування збитків не сплив. Доказів протилежного прокурором до суду подано не було.

Тобто, прокурором було подано позовну заяву до суду без дотримання порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме не було надано позивачу строк на звернення до суду із позовом.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що прокурором не доведено бездіяльність компетентного органу та наявність підстав для представництва інтересів позивача в суді.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відтак, суд дійшов висновку, що позовну заяву Керівника Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСС" про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону земель слід залишити без розгляду відповідно до положення пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України

Згідно частини 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України, порядок повернення судового збору встановлюється законом.

Згідно з пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, залишення заяви або скарги без розгляду.

Суд вважає за необхідне роз`яснити, що сума сплаченого судового збору у справі повертається з Державного бюджету України за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись пунктом 2 частини 1 статті 226, статтею 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Керівника Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСС" про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону земель - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені статтею 256 Господарського процесуального кодексу України до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя Я.С. Золотарьова