ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2022м. ДніпроСправа № 904/9651/21

за позовом Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради Дніпропетровської області, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Фізичної особи-підприємця Бухтіярова Олександра Володимировича, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Комунальне підприємство "Парковка та реклама", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у розмірі 10 668,89 грн

Суддя Золотарьова Я.С.

Без участі представників сторін.

ПРОЦЕДУРА

Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради Дніпропетровської області звернулося до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Бухтіярова Олександра Володимировича та просить суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 10 668,89 грн, з яких: 9 229,36 грн - основний борг, 277,70 грн - 3% річних, 444,76 грн - пеня, 717,07 грн - інфляційні втрати.

В позовній заяві позивач просив суд залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Комунальне підприємство "Парковка та реклама", з огляду на те, що підприємство є учасником орендних відносин, які виникають між орендарями майна, що перебуває у комунальній власності, а орендна плата, сплачена орендарем розподіляється між бюджетом та підприємством.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 24.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Клопотання позивача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача задоволено. Залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Комунальне підприємство "Парковка та реклама".

Представник відповідача 04.02.2022 подав відзив на позов.

Представник третьої особи 15.03.2022 подав письмові пояснення.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

З огляду на викладене, з метою дотримання принципів господарського судочинства, суд розглянув справу в межах розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України, суд прийняв рішення по справі у нарадчій кімнаті.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди об`єктів нерухомості комунальної власності міста № 8/17 від 03.07.2017 щодо своєчасної оплати орендних платежів.

Позивачем за неналежне виконання відповідачем договору оренди нараховано пеню у розмірі 444,76 грн, 3 % річних у розмірі 277,70 грн та інфляційні втрати у розмірі 717,07 грн.

Позивач ґрунтує свої вимоги на статтях 525, 526, 610, 625, 627 - 629, 759, 762, 785, 795 Цивільного кодексу України.

Позиція відповідача

Відповідач зазначає, що період та сума прострочення не встановлені. Розрахунок заборгованості в акті звіряння розрахунків та розрахунок заборгованості вказаний у позові протилежні.

Також, відповідач вказує, що матеріали справи відсутні акти наданих послуг за договором за весь період заборгованості.

Позиція третьої особи

Третя особа підтримує позовні вимоги та просить суд задовольнити позов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між Управлінням комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради (орендодавець) та Фізичною особою-підприємцем Бухтіяровим Олександром Володимировичем (орендар) було укладено договір оренди об`єктів нерухомості комунальної власності міста № 8/17 від 03.07.2017 (арк.с.12).

Відповідно до пункту 1.1 договору орендодавець передає, а орендар приймає у строкове платне користування нерухоме майно, нежитлове приміщення, вбудоване у підвал житлового будинку загальною площею 232,4 кв.м., розташований за адресою: вул. Криворіжсталі, 18, прим. 4, баласоутримувачем якого є Управління благоустрою та житлової політики виконкому Криворізької міської ради.

Згідно з пунктом 2.2 договору вступ орендаря у строкове платне користування об`єктом оренди настає одночасно з підписанням акту прийому-передачі, який треба оформити в 5-денний термін з КП "Парковка та реклама".

Відповідно до акту приймання-передачі від 03.07.2017 (арк.с.14) відповідачу було передано об`єкт оренди, зазначений у пункті 1.1 договору.

Пунктом 4.1 договору встановлено, що за користування об`єктом оренди орендар сплачує річну орендну плату в розмірі 18% від незалежної вартості об`єкту оренди. Орендна плата становить 3 567,92 грн без ПДВ за базовий місяць розрахунку (останній місяць, за який є інформація про індекс інфляції) - травень 2017.

Орендна плата перераховується на спеціальний розрахунковий рахунок КП "Парковка та реклама", щомісячно не пізніше 20-го числа місяця, наступного після сплачуваного, з подальшим перерахуванням 70% коштів до міського бюджету.

Договір оренди діє з 03.07.2017 по 03.06.2020 включно (пункт 11.1 договору).

У разі, якщо орендодавець не попередить орендаря протягом одного місяця після закінчення терміну дії договору, договір вважається продовженим на той же термін і на тих же умовах (пункт 11.5 договору).

У матеріалах справи відсутні докази попередження орендодавцем орендаря в порядку пункту 11.5 договору.

Відповідно до акту прийому-передачі нежитлового приміщення від 24.07.2020 (арк.с.15) відповідачем повернуто третій особі об`єкт оренди.

З матеріалів справи вбачається, що заборгованість відповідача перед позивачем з орендної плати (70% без ПДВ) становить 9 229,36 грн за період лютий - липень 2020.

Позивачем було направлено на адресу відповідача претензії № 2503-3 від 25.03.2021 та № 2105-7 від 21.05.2021, в яких він просив сплатити заборгованість з орендної плати.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно частини 1 статті 759 Цивільного кодексу України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини оренди комунального майна.

Щодо суми основного боргу

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1 та 2 статті 19 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності. Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються для об`єктів, що перебувають у державній власності, Кабінетом Міністрів України. Методика розрахунку орендної плати та пропорції її розподілу між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначаються органами, уповноваженими Верховною Радою Автономної Республіки Крим (для об`єктів, що належать Автономній Республіці Крим), та органами місцевого самоврядування (для об`єктів, що перебувають у комунальній власності) на тих самих методологічних засадах, як і для об`єктів, що перебувають у державній власності.

Умовами договору передбачено строки, розмір та порядок оплати орендних платежів. Відповідно до пункту 4.1 договору, строк оплати орендних платежів у є таким, що настав.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Станом на час розгляду справи доказів сплати заборгованості у повному обсязі від представників сторін не надійшло.

Перевіривши розрахунок наданий позивачем, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 9 229,36 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо суми пені

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктом 4.7 договору встановлено, що орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному розмірі підлягає індексації і стягується за весь період заборгованості з урахуванням пені, у розмірі 0,5 % від простроченої до оплати суми за кожен день прострочення, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який нараховується пеня.

У зв`язку з несвоєчасним виконанням відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати орендних платежів, позивачем останньому нараховано пеню у розмірі 444,76 грн за період з 21.06.2020 по 20.02.2021

Враховуючи те, що факт порушення зобов`язання підтверджений належними та достатніми доказами, а також враховуючи, що сторони у договорі передбачили стягнення пені у разі прострочення сплати орендних платежів, суд доходить висновку про обґрунтованість вимог позивача щодо стягнення пені.

Суд перевіривши розрахунок пені, зазначає, що він є правильним. Тому, вимога щодо стягнення пені у розмірі 444,76 грн підлягає задоволенню.

Щодо суми 3% річних та інфляційних втрат

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 277,70 грн за період з 21.03.2020 по 27.05.2021 та інфляційних втрат у розмірі 717,07 грн за період березень 2020 - травень 2021.

Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 277,70 грн та інфляційних втрат у розмірі 717,07 грн є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому судовий збір позивача у розмірі 2 270,00 грн слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Бухтіярова Олександра Володимировича ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Управління комунальної власності міста виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, ідентифікаційний код 25522449) заборгованість з орендної плати у розмірі 9 229,36 грн, пеня у розмірі 444,76 грн, 3% річних у розмірі 277,70 грн, інфляційні втрати у розмірі 717,07 грн та судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Оскільки Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не почала функціонувати, відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги подаються учасниками справи до господарського суду Дніпропетровської області.

Суддя Я.С. Золотарьова