УХВАЛА

13 квітня 2022 року

м. Київ

Справа № Б8/148-12 (911/2314/20)

Провадження № 1327/2022

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В.Г.,

перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022

у складі колегії суддів: Сотнікова С.В. (головуючого), Отрюха Б.В., Грека Б.М.,

та на рішення Господарського суду Київської області від 07.07.2021 у частині задоволення позовних вимог до ОСОБА_1

у складі судді Лопатіна А.В.

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелторі плюс" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Давидюка Терентія Петровича

до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: 1. приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Білоконь С.І., 2. державний нотаріус Бучанської міської державної нотаріальної контори Фальковська Л.М.,

про скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та витребування майна,

у межах справи № Б8/148-12

за заявою Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелторі плюс"

про банкрутство,

В С Т А Н О В И В:

28.12.2012 ухвалою Господарського суду Київської області порушено провадження у справі № Б8/148-12 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелторі плюс".

24.05.2017 постановою Господарського суду Київської області боржника визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру.

У серпні 2020 року ліквідатор боржника арбітражний керуючий Давидюк Т.П. звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та витребування від відповідачів нежитлових приміщень, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення №№ 192, 193 , 194 , 195, 196, 197, 198, 199.

07.07.2021 рішенням Господарського суду Київської області у справі № Б8/148-12 (911/2314/20) позов задоволено частково; витребувано від ОСОБА_1 нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , - приміщення № 192; стягнуто з до Державного бюджету України 1680,75 грн судового збору; в іншій частині позову відмовлено.

18.01.2022 постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Київської області від 07.07.2021 у справі № Б8/148-12(911/2314/20) в частині позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелторі плюс" до ОСОБА_1 про скасування рішень про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, витребування майна залишено без змін.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Review/102760070) повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 складено 25.01.2022.

12.02.12.2022 (згідно з відміткою на поштовому конверті "Укрпошта Експрес") ОСОБА_1 надіслано на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 і рішення Господарського суду Київської області від 07.07.2021 у справі № Б8/148-12(911/2314/20) в частині задоволення позовних вимог до ОСОБА_1 та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову до ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: Пєскова В.Г - (судді-доповідача), суддів: Білоуса В.В., Картере В.І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення зазначених вимог ОСОБА_1 не надано Суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у цій справі.

Відповідно до частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий бір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складав 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 установлено в розмірі 2 102 грн (позовна заява була подана у 2020 році).

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як убачається з касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та рішення Господарського суду в частині задоволення позовних вимог до ОСОБА_1 .

При цьому слід зауважити, що позивачем до ОСОБА_1 було заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, що і є предметом касаційного оскарження.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Таким чином, позовні вимоги про витребування нежитлового приміщення у розумінні змісту зазначеної статті є майновими вимогами. Тому судовий збір у цій справі сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв немайнового та майнового характеру, майнові вимоги вираховуються виходячи з вартості спірного майна.

У касаційній скарзі скаржник не зазначив ціни позову, водночас, матеріали касаційної скарги та рішення судів попередніх інстанцій не містять відомостей про вартість спірного приміщення. Оскільки касаційну скаргу надіслано безпосередньо до суду касаційної інстанції, матеріали справи № Б8/148-12 (911/2314/20) у Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду відсутні. Тому у суду відсутня можливість встановити вартість спірного майна.

Скаржник до матеріалів касаційної скарги не додав доказів про сплату судового збору.

Таким чином скаржнику необхідно надати Суду документи на підтвердження реальної вартості спірного майна і сплатити судовий збір, виходячи з цієї вартості, розрахованої за формулою: (2 102 грн + (вартість спірного майна х 1,5 %) х 200%.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху із наданням скаржникові строку на надання доказів вартості спірного майна та надання доказів про сплату судового збору, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 та на рішення Господарського суду Київської області від 07.07.2021 у частині задоволення позовних вимог до ОСОБА_1 у справі № Б8/148-12 (911/2314/20) залишити без руху.

2. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Повідомити ОСОБА_1 про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду, поштою, факсом або дистанційними засобами зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В.Г. Пєсков