номер провадження справи 27/107/21
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2022 Справа № 908/1573/21

м. Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Дроздової С.С. при секретарі судового засідання Камаєвій О.М., розглянувши матеріали справи

за позовом: Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" (69035 м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14, ідентифікаційний код юридичної особи 00130926)

до відповідача: Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя (69063 м. Запоріжжя, вул. Земського лікаря Лукашевича, 4, ідентифікаційний код юридичної особи 07809992)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Центральний військовий санаторій "Приморський" (72102 Запорізька область, Приморський район, м. Приморськ, вул. Курортна, 45, ідентифікаційний код юридичної особи 26615207)

про стягнення 629 421 грн. 34 коп.

за участю

представника позивача: Кулешова Л.В., дов. № 323 выд 22.12.2021

представник відповідача: Бойко Р.І., дов. № 01 від 05.01.2022

представник третьої особи: не прибув

СУТЬ СПОРУ:

Публічне акціонерне товариство "Запоріжжяобленерго" звернулося до Господарського суду Запорізької області з позовною заявою до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя про стягнення 629 421 грн. 34 коп. вартості необлікованої електроенергії.

Відповідно до витягу з протоколу розподілу судової справи між суддями від 31.05.2021 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/1573/21 та визначено до розгляду судді Дроздовій С.С.

Ухвалою суду від 03.06.2021 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.

15.06.2021 на адресу суду від Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" надійшли докази усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 07.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/1573/21, присвоєно справі номер провадження 27/107/21.

Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження на 07.07.2021.

Ухвалою суду від 07.07.2021, відповідно до ст. 216 ГПК України, розгляд справи відкладено на 16.08.2021.

Ухвалою суду від 16.08.2021 суд перейшов від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 908/1573/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначити на 13.09.2021.

Ухвалою суду від 13.09.2021 продовжено строк підготовчого засідання на тридцять днів - до 26.11.2021, відкладено підготовче засідання на 26.10.2021.

Ухвалою суду від 26.10.2021 підготовче засідання на підставі ст. 183 ПК України відкладено на 08.11.2021.

Ухвалою суду від 08.11.2021 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 908/1573/21 відповідно до Конвенції про захист прав людини і основних свобод. Відкладено підготовче провадження на 01.12.2021.

У судовому засіданні 01.12.2021 судом прийнято протокольну ухвалу про оголошення перерви до 06.12.2021.

Ухвалою суду від 06.12.2021 підготовче провадження було відкладено, судове засідання призначено на 12.01.2022.

Ухвалою суду від 12.01.2022, відповідно до ст. 185 ГПК України, підготовче провадження у справі № 908/1573/21 закрито, справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні 25.01.2022.

25.01.2022 судом розпочато розгляд справи по суті.

Ухвалою суду від 25.01.2022, відповідно до ст. 216 ГПК України оголошувалася перерва з розгляду справи по суті до 21.02.2022.

У судовому засіданні 21.02.2022 справу розглянуто, оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд".

Головуючим суддею оголошено яка справа розглядається, склад суду, та роз`яснено представнику позивача, який прибув в судове засідання, його права, у тому числі право заявляти відводи.

Відводів складу суду не заявлено.

Представник позивача підтримав заявлені вимоги, на підставах викладених у позовній заяві. Просив суд задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача 629 421 грн. 34 коп. вартості необлікованої електроенергії. В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що між ПАТ «Запоріжжяобленерго» та Квартирно-експлуатаційним відділом м. Запоріжжя укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії № 173 від 21.12.2020.

17.06.2020 при здійснені контрольного огляду електроустановки Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя ЦВС Приморський за адресою: м. Приморськ, вул. Курортна, 45, яка проводилась в присутності уповноваженої особи начальника служби електрогосподарства ЦВС Приморський Забатюка К.О., встановлено, що споживач порушив: п. 5.5.5. ПРРЕЕ, а саме відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № С29641015 яка була встановлена на приводі високовольтного роз 'єднувача у відключеному стані згідно Акту про пломбування 03.10.2017, Порушення було виявлено при проведенні контрольного огляду приладу комерційного обліку споживача. У зв`язку з виявленим порушенням та відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ було складено акт про порушення від 17.06.2020 за № 10002445, в якому зазначений зміст виявленого порушення. Своїм правом бути присутнім на засіданні комісії 28 липня 2020 року з розгляду акту про порушення № 10002445 від 17.06.2020 представник споживача не скористався, тому 29.07.2020 позивач направив на його адресу протокол засідання комісії № 86 від 28.07.2020, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії від 28.07.2020, рахунок від 28.07.2020 на суму 629 421,34 грн. із супроводжувальним листом № 71/08/1008 від 29.07.2020.Відповідач не сплатив вартість не облікованої електроенергії.

Представник відповідача підтримав свої заперечення, викладені у відзиві вих. № 2276 від 20.07.2021 (вх. № 15529/08-08/21 від 29.07.2021), відповідно до яких відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з наступних підстав. Позивачем не проводились заходи досудового врегулювання спору. ПАТ «Запоріжжяобленерго» помилково застосував п. 8.4.2 п.п. 2, п. 2.3.4 визначив обсяг та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами. Згідно Актів про пломбування ЦВС «Приморський» КЕВ міста Запоріжжя від 03.10.2017 року та 17.06.2020 року ЗТП 73/161 ТР№2 резервний/у відключеному стані, показники опломбованого лічильника заводський №8499165 показники лічильника (однакові) не змінні, був справний згідно акту технічної перевірки 00001512 від 03.10.2017 року придатний до експлуатації: 180-000003,64 380-000002,75 480-000001,58. Згідно Акту про порушення № 10002445 від 17.06.2020 споживач ЦВС «Приморський» КЕВ міста Запоріжжя (надалі КЕВ) порушив п. 5.5.5 ПРРЕЕ «відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № с29641015, яка була встановлена на приводі високовольтного роз`єднувача напругою 10 000 вольт у відключеному стані згідно Акту опломбування від 03.10.2017 року ...привод ВН-10кВ ТР№ 2. Тобто, відсутня пломба № с29641015 була розташована до опломбованого лічильника заводський № 8499165 та ні яким чином не впливала на прилади вимірювання і ланцюгів обліку що підтверджує Додаток № 1 до Акту про порушення № 10002445 від 17.06.2020. Відповідач зазначив, що позовні вимоги ПАТ «Запоріжжяобленерго» не підтверджуються належними доказами, відповідно до приписів ст. 74 -78 Господарського процесуального кодексу України, наявні усі підстави дійти до висновку про недоведеність та необґрунтованість вимог позивача до відповідача - Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя, про стягнення 629 421 грн. 34 коп. вартості не облікованої електроенергії.

Позивач надав відповідь на відзив № 33-33/309 від 13.08.2021 (вх. № 16811/08-08/21 від 16.08.2021), приєднано до матеріалів справи.

Заслухавши представників сторін, дослідивши докази, суд вийшов з нарадчої кімнати та згідно ст. 240 Господарського процесуального кодексу України оголосив вступну та резолютивну частини рішення, повідомив строк виготовлення повного тексту рішення та роз`яснив порядок і строк його оскарження.

Розглянувши матеріали справи та оцінивши надані докази, вислухавши пояснення представників сторін, суд

УСТАНОВИВ:

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, способами захисту цивільних прав та інтересів може бути - визнання права.

Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

З огляду на статтю 509 Цивільного кодексу України вбачається, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України.

У відповідності до пункту 1 частини 2 статті 1 Цивільного кодексу України договір - є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Цивільні права і обов`язки виникають як з передбачених законом договорів, так і з договорів, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

Договір - це категорія цивільного права, яка визначається як домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. До зобов`язань, що виникають з договорів, застосовуються загальні положення про зобов`язання, якщо інше не випливає із закону або самого договору. Як і будь-який право чин, він є вольовим актом, оскільки виражає спільну волю сторін, що втілюється у договорі. Змістом договору є, власне, ті умови, на яких сторони погоджуються виконувати договір, і вони мають дотримуватися взятих на себе зобов`язань.

У відповідності до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

З 01.01.2019 Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» розпочало провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії на території Запорізької області на підставі отриманої ліцензії, що видана на підставі постанови НКРЕКП від 13.11.2018 № 1415.

Тобто, з 01.01.2019 позивач є Оператором системи розподілу та надає послугу з розподілу.

На виконання вимог законодавства в сфері електроенергетики, зокрема, постанови НКРЕКП від 13.11.2018 року №1415 Позивачем, для забезпечення публічності, розміщено на офіційному веб-сайті ОСР: http//www.zoe.com.ua, «Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії» та Заяви-приєднання.

Згідно ст.46 Закону України «Про ринок електричної енергії», договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором (НКРЕКП).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до ч. 6 ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

Відповідно до п. 1.1.1., 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженихПостановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі Правила), ці правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. На роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Пунктом 1.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ) встановлено, що Договір споживача з оператором системи укладається з кожним споживачем, електроустановки якого приєднані на території діяльності оператора системи. При цьому договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії розробляється оператором системи розподілу на підставі додатка 3 до ПРРЕЕ.

Відповідно до п. 2.1.4 ПРРЕЕ Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених ПРРЕЕ випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона -підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

У відповідності до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно з ч. 1 ст. 641 ЦК України, пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Пропозицією укласти договір є, зокрема, документи (інформація), розміщені у відкритому доступі в мережі Інтернет, які містять істотні умови договору і пропозицію укласти договір на зазначених умовах з кожним, хто звернеться, незалежно від наявності в таких документах (інформації) електронного підпису.

Публічний договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії розміщено на головній сторінці офіційному сайті Позивача у відкритому доступі в мережі Інтернет, як того вимагають норми діючого законодавства України.

У відповідності до ст. 642 ЦК України, 1. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. 2. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. 3. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції.

Згідно з п. 2.1.2 ПРРЕЕ, оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок.

Згідно з п. 2.1.4 ПРРЕЕ, Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії с публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України за формою договору, що є додатком 3 до цих Правил.

Дану норму також узгоджено умовами Договору про розподіл (п. 1.1 глави 1 Договору про розподіл).

Згідно з ч. 1 п. 2.1.3 Правил, ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач.

Таким чином, відповідно до чинного законодавства Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання і є укладений між сторонами в редакції Позивача, опублікованої на сайті http//www.zoe.com.ua.

З 01.01.2019 року Квартирно-експлуатаційний відділ м. Запоріжжя приєднався до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії.

Відповідно до п. 2.1.5 ПРРЕЕ за ініціативою однієї із сторін договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії оформлюється в паперовій формі.

21.12.2020 між Публічним акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» та Квартирно-експлуатаційним відділом м. Запоріжжя в паперовій формі укладено Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 173.

До обов`язків споживача згідно п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ) належать, зокрема:

- здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих ПРРЕЕ та умов договору;

- забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх

електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та

нормативно-правових актів України (підпункт 6);

забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті

(у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та

пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта пломбування (підпункт 8);

невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного

обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання (підпункт 9);

узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої

електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності

(підпункт 10);

не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних

електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи

та/або споживачу (основному споживачу) у разі виявлення безоблікового користування

електричною енергією від технологічних мереж споживача (підпункт 20);

утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів

(підпункт 22).

Аналогічні вимоги до обов`язків споживача передбачені пунктом 6.2 Договору про надання послуг з розподілу електричної енергії.

Пунктом 2.3.4 абзацу 2 ПРРЕЕ визначено, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) обліку вимірювальної техніки є їх власник.

Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ встановлено, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

В пункті 8.2.5 ПРРЕЕ зазначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Так, 17 червня 2020 року при здійснені контрольного огляду електроустановки Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя ЦВС Приморський за адресою: м. Приморськ, вул. Курортна, 45, яка проводилась в присутності уповноваженої особи начальника служби електрогосподарства ЦВС Приморський Забатюка К.О., встановлено, що споживач порушив: п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № С29641015 яка була встановлена на приводі високовольтного роз 'єднувача у відключеному стані згідно Акту про пломбування 03.10.2017, Порушення було виявлено при проведенні контрольного огляду приладу комерційного обліку споживача.

У зв`язку з виявленим порушенням та відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ було складено акт про порушення від 17.06.2020 за № 10002445, в якому зазначений зміст виявленого порушення, всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення, а також зазначені:

межа розподілу балансової належності та експлуатаційної відповідальності;

переріз та матеріал всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення;

місце виявлення порушення.

Уповноважена особа споживача начальник служби електрогосподарства ЦВС Приморський КЕВ м. Запоріжжя Зубатюк К.О. ознайомився із актом про порушення, про що свідчить його підпис.

Другий примірник акта про порушення від 17.06.2020 за № 10002445 з додатками отриманий особисто уповноваженою особою споживача Забатюк К.О, про що свідчить його підпис в акті.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Уповноважена особа споживача Зубатюк К.О. зауважень до акту про порушення від 17.06.2020 за № 10002445 не вияв, про що особисто письмово зазначив в ньому мовою оригіналу: «Зауваження відсутні».

Відповідно до абзацу 5 п. 8.2.6 ПРРЕЕ споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

В пункті 11 акта про порушення вказано, що споживач або уповноважена ним особа запрошується на засідання комісії з розгляду актів про порушення, яка відбудеться 02.07.2020 р. за адресою м. Приморськ, вул. Банкова, 13.

Засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ від 17.06.2020 № 10002445 переносилось, про споживач був письмово попереджений, що підтверджується копіями листів, які отримані особисто уповноваженою особою споживача Забатюком К.О.

28.07.2020 на засіданні комісії з розгляду акту про порушення № 10002445 від 17.06.2020 позивачем було прийнято рішення: виконати розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії по акту згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, зі змінами та доповненнями у відповідності до п.8.4.7, 8.4.8., 8.4.9, 8.4.10 за порушення п.п.2 п. 8.4.2, п. 2.3.4, п.п. 8 п.5.5.5. за період з 09.01.2020р. по 17.06.2020 (за 159 робочих днів) у розмірі 240 880 кВт.год. (з врахуванням сплати за 146 063 кВт.год.) на суму 629 421 грн. 34 коп. Рішення комісії оформлене протоколом № 86 від 28.07.2020.

Своїм правом бути присутнім на засіданні комісії 28 липня 2020 року з розгляду акту про порушення № 10002445 від 17.06.2020 представник споживача не скористався, тому 29.07.2020 позивач направив на його адресу протокол засідання комісії № 86 від 28.07.2020, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії від 28.07.2020, рахунок від 28.07.2020 на суму 629 421 грн. 34 коп. із супроводжувальним листом № 71/08/1008 від 29.07.2020.

Абзацом 3 п. 8.2.5. ПРРЕЕ встановлено, в акті про порушення мають бути зазначені, зокрема: зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача.

Згідно п. 2.11 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції україни 12.04.2005 №34/5 нормативно-правовий акт, затверджений розпорядчим документом, може містити такі структурні одиниці: розділи, глави, пункти, підпункти, абзаци.

Основною, первинною структурною одиницею нормативно-правового акта є пункт. Пункт може містити підпункти, які за своїм змістом уточнюють, конкретизують і розвивають пункт. Пункти нормативно-правового акта можуть об`єднуватися в глави - самостійні відокремлені частини предмета правового регулювання. Глави, пов`язані за змістом і предметом правового регулювання, можуть об`єднуватися в розділи.

Структурні одиниці нормативно-правового акта повинні мати: розділи і глави - короткий, чітко сформульований заголовок; розділи - наскрізну порядкову нумерацію, яка позначається римськими цифрами з крапками; глави - наскрізну в межах розділу порядкову нумерацію, яка позначається арабськими цифрами з крапками; пункти - наскрізну в межах глави (розділу) порядкову нумерацію, яка позначається арабськими цифрами з крапками, і починаються з абзацу; підпункти - наскрізну в межах пункту порядкову нумерацію, яка позначається арабськими цифрами до трьох знаків з крапкою (наприклад, 1.1.1., 1.2.1.) або українськими літерами з дужкою, і починаються з абзацу. Абзаци пунктів та підпунктів починаються без будь-якої позначки (дефіс, крапка тощо).

ПРРЕЕ складені за вищенаведеною структурою, вдповідно розділи містять глави, глави містять пункти, пункти містять підпункти.

Так, розділ V. права, обовязки та відповідальність учасників роздрібного ринку містить главу 5.5. Права та обов`язки споживача, глава 5.5. містить пункт 5.5.5 обов`язки Споживача електричної енергії, пункт 5.5.5 містить підпункти.

Отже, зазначення порушення пункту 5.5.5 ПРРЕЕ та змісту порушення (відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № С29641015) в акті про порушення від 17.06.2020 за № 10002445 цілком відповідає нормі абзацу 3 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ.

У відповідності до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, відповідач повинен був оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електроенергії.

На день звернення з позовом до суду відповідачем не сплачено рахунок, виставлений на підставі акту про порушення, що є порушенням умов Договору та норм законодавства України.

Згідно з п. 1.1.2 ПРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Необлікована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але неврахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно (п. 1.1.2 ПРРЕЕ).

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення ПРРЕЕ від 17.06.2020 за № 10002445 виконано згідно п.п. 2 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, яким передбачено нарахування у разі виявлення такого порушення, як пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Положенням пункту 8.4.10 ПРРЕЕ встановлено, у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розраховується за формулою за формулою (4), а саме:

Wдоб. = Р х tдоб. x Кв (4)

де Р - потужність (кВт), що визначена як:

3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

Відповідач не надав паспортні дані на наявні струмоприймачі при складання акта про порушення та відмовився увімкнути на повну потужність все наявне електрообладнання для проведення замірів сили струму, то ж Позивач застосував дозволену потужність для даної точки обліку згідно додатку № 3 до Договору № 173 від 21.12.2020р. «Відомості про розрахункові засоби обліку електричної енергії (пункт 74 таблиця №1 Перелік точок розрахункового обліку Споживача), а саме: дозволена потужність складає 169 кВт.

де tдоб. - тривалість роботи обладнання протягом доби, що становить t = 24 згідно додатку № 3 до Договору № 173 від 21.12.2020 «Відомості про розрахункові засоби обліку електричної енергії (пункт 74 таблиця № 1 Перелік точок розрахункового обліку Споживача), а саме: кількість годин роботи на добу складає 24 та кількість робочих днів у тиждень складає 7.

де Кв- коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним = 0,6).

Величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу Wдоб. = 169x24x0,6 = 2433,6 кВт·год.

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил, розкладається на складові відповідно до кількості днів (Ді, день) у кожному календарному місяці (ціновому періоді), протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил, таким чином, щоб виконувалось рівняння

де, n - кількість календарних місяців (цінових періодів), протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил (п.8.4.7 ПРРЕЕ).

Період нарахування по акту про порушення ПРРЕЕ становить 159 днів (з 09.01.2020 по 17.06.2020).

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення ПРРЕЕ від 17.06.2020 за № 10002445 здійснюється, виходячи з суми середньої ціни купівлі однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на балансуючому ринку оператором системи розподілу на компенсацію витрат електричної енергії у певному розрахунковому періоді (місяці) та тарифу на послуги з передачі та розподілу електричної енергії для споживача відповідного класу напруги протягом цього календарного місяця (цінового періоду) (п. 8.4.7 ПРРЕЕ).

Покази приладу обліку при цьому виді порушення враховані при здійсненні нарахування.

Пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ визначено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Підпунктом 2 пункту 8.2.4 ПРРЕЕ встановлено, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушень, зокрема пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ККО, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Актом про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії до 1000В від 03.10.2017 (п. 8 додатку до позовної заяви) підтверджений факт пломбування пломброю № С29641015, а також зазначено, що споживач - КЕВ м. Запоріжжя приймає на відповідальне збереження всі без виключення пломби, вказані в цьому акті та несе повну відповідальність згідно чинного законодавства, ПРРЕЕ та договору, а саме за несанкціонований доступ до приладів і ланцюгів обліку, порушення цілісності пломб тощо.

Врахувючи встановлення позивачем факту відсутності пломби № С29641015 указаної в акті про пломбування від 03.10.2017, відповідальність за збереження і цілісність якої покладено на відповідача, позивачем цілком правомірно на підставі п. 8.2.4 ПРРЕЕ складений акт про порушення від 17.06.2020 № 10002445.

Крім того, у відповідності до 5.16.3. ККО пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені на пристроях вузла обліку, що закривають:

1) первинні і вторинні кола живлення ЗВТ;

2) кришки важелів і кнопок управління комутаційних апаратів та захисних автоматичних

вимикачів, встановлених у цих колах;

3) двері комірок трансформаторів напруги;

4) кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних

інтерфейсах зв`язку ЗВТ;

5) всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до відкритих

струмоведучих та сигнальних частин ЗВТ.

Зазаначена пломба № С2964Ю15, відсутність якої встановлено актом про порушення від 17.06.2020 № 10002445, була встановлена з метою унеможливлення доступу до відкритих струмоведучих частин трансформатору Т2 ВНЗ-16 ЮкВ в РУІОкВ ЗТП 73/161 Відповідача та споживання електричної енергії поза розрахунковими засобами обліку.

Відсутність пломби № С2964101 дає можливість ввімкнути роз`єднувач та ввести в роботу відключений трансформатор Т2 ВНЗ-16 ЮкВ, що дає споживачу - КЕВ м.Запоріжжя можливість підключити навантаження до шпильок трансформатору споживача поза приладами обліку.

Факт порушення, який знайшов своє підтвердження в складеному Акті порушення та в сукупності інших доказів, зокрема, в протоколі засідання комісії № 86 від 28.02.2020. Акт порушення містить в собі всі необхідні та достатні відомості для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів) наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Тобто, акт про порушення № 10002445 від 17.06.2020, в якому зафіксоване порушення ПРРЕЕ: "п. 5.5.5., а саме відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № С29641015 яка була встановлена на приводі високовольтного роз 'єднувача у відключеному стані згідно акту про пломбування 03.10.2017 порушення було виявлено при проведенні контрольного огляду приладу комерційного обліку споживача ", складений у відповідності до вимог ПРРЕЕ та містить в собі всі дані необхідні та достатні для нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії, тому рішенням комісії було встановлено виконати розрахунок вартості необлікованої електроенрегії згідно п.п. 8.4.7, 8.4.4, 8.4.9, 8.4.10 ПРРЕЕ. Отже Акт про порушення є належним, допустимим, достовірнім та достатнім доказом у розумінні норм визначених статтями 73,77,78,80 ГПК України.

Як вже зазначалося з 01.01.2020 Квартирно-експлуатаційний відділ м. Запоріжжя приєднався до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 173 від 21.12.2020, є споживачем послуг з розподілу електричної енерг в розумінні Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312.

До обов`язків споживача згідно п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ) належать, зокрема:

- здійснення оплати рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих ПРРЕЕ та умов договору;

- забезпечення збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта пломбування (підпункт 8).

Крім того, з метою приведення квартирно-експлуатаційного забезпечення у відповідність до вимог чинного законодавства, враховуючи порядок фінансування квартирно-експлуатаційного забезпечення, утримання, експлуатації та обліку фондів. Міністерством оброни України видано наказ від 03.07.2013 року № 448 «Про затвердження Положення про організацію квартирно-експлуатаційного забезпечення Збройних Сил України», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13 вересня 2013 р. за № 1590/24122 (далі Положення 448).

Згідно з пунктом 1.1 Розділу І Положення 448 організація квартирно-експлуатаційного забезпечення ЗС України (далі - квартирно-експлуатаційне забезпечення) це комплекс заходів, спрямованих на безпечну експлуатацію, утримання казармено-житлового фонду, об`єктів соціально-культурного призначення, комунальних споруд та інженерних мереж військових містечок, забезпечення військових частин квартирним майном.

Також, приписами пункту 8.7 Положення № 448 визначено, що КЕВ (Відповідач) оформляє договори про надання комунальних послуг та енергоносіїв з відповідними підприємствами та організаціями. Також КЕВ відповідає зокрема за своєчасне проведення розрахунків за цими договорами.

Одже, враховуючи укладення договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 173 від 21.12.2020 саме Квартирно-експлуатаційний відділ м. Запоріжжя набув всі права та обов`язки за цим договором та несе відповідальність за їх невиконання.

За загальним положенням цивільного законодавства, зобов`язання виникають з підстав, зазначених у статті 11 Цивільного кодексу України. За приписами частини 2 цієї статті підставами виникнення цивільних прав та обов`язку, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дії, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно до ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

За приписами ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Підставою виникнення у сторін певних прав та обов`язків є укладений між позивачем та відповідачем є договір № 173 від 21.12.2020.

Статтею 530 ЦК України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).

Статтею 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у встановлений строк.

Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ засоби комерційного обліку електричної енергії - узагальнена назва засобів, які використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (засоби вимірювальної техніки, допоміжне - обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до процедур, визначених Кодексом комерційного обліку електричної енергії (далі ККО).

Згідно з п. 5.5.1 розділу V ККО власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проектом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує фактпломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

Отже, порушення встановлене в акті про порушення ПРРЕЕ від 17.06.2020 № 10002445, відповідає п.п. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, яким передбачено нарахування необлікованої електричної енергії у разі виявлення такого порушення, як відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

У своїй діяльності ПАТ «Запоріжжяобленерго» як оператор системи розподілу

керується Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку,

затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 ( ПРРЕЕ), іншими

нормативними актами у сфері електроенергетики.

Згідно підпункту 20 п. 1.2.1 Кодексу комерційного обліку, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі ККО) засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО) - узагальнена назва засобів, що використовуються для здійснення комерційного обліку електричної енергії (ЗВТ, допоміжне обладнання, засоби та системи збору та обробки результатів вимірювання, формування, збереження та передачі даних комерційного обліку та керування даними тощо) відповідно до цього Кодексу;

Пунктом 5.5.1 ККО встановлено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проектом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

Пунктом 5.5.6 ККО передбачено, що відповідальність за експлуатацію та технічний стан ЗКО та іншого обладнання ВОЕ покладається на їх власників, якщо інше не встановлено законом.

Аналогічні вимоги до обов`язків споживача передбачені пунктом 2.3.4, підпунктами 5, 6, 8, 22 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, а також пунктом 6.2 договору про надання послуг з розподілу електричної енергії.

Отже, саме на відповідача покладений обов`язок щодо забезпечення належного технічного стану, безпечної експлуатації своїх електроустановок та електроприладів, утримання власних мереж: у стані, що відповідає вимогам нормативних документів та відповідальність за збереження і цілісність ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також: інше обладнання вузлів обліку несе їх власник.

Як вже зазначалося, згідно пункту 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Під час проведення перевірки електроустановок Споживача - Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя ЦВС «Приморський» представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» у кількості трьох осіб було виявлене та зафіксоване в акті про порушення від 17.06.2020 за № 10002445 (далі акт порушення) порушення Споживачем ПРРЕЕ, відсутня пломба ПАТ «Запоріжжяобленерго» № С29641015 яка була встановлена на приводі високовольтного роз`єднувача у відключеному стані згідно акту про пломбування 03.10.2017. Порушення було виявлено при проведенні контрольного огляду приладу комерційного обліку споживача.

Отже, законодавцем саме на позивача покладений обов 'язок щодо оформлення акта про порушення та здійснення розрахунку обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті в разі виявлення під час контрольного огляду порушень цих ПРРЕЕ та оскільки відповідачем не забезпечено збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування, тому Позивачем цілком правомірно було зафіксоване вказане порушення ПРРЕЕ та складений акт про порушення від 17.06.2020 за № 10002445.

Згідно з п. 2-4, 14 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідачем належних та допустимих у розумінні ст.ст. 76, 77 ГПК України доказів оплати вартості не облікованої електроенергії в розмірі 629 421 грн. 34 коп. (240 880 кВт·год) не надано.

Заперечення відповідача спростовуються судом на підставі викладених вище норм законодавства та умов договорів, що покладені у підставу позову.

Стосовно не здійснення позивачем заходів досудового врегулювання спору, про що зазначено у відзиві відповідачем, суд зазначає таке.

Відповідно до Рішення Конституційного суду України від 09.07.2002 № 15-рп/2002 справа № 1-2/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) обов`язкове досудове врегулювання спорів, яке виключає можливість прийняття позовної заяви до розгляду і здійснення за нею правосуддя, порушує право особи на судовий захист. Можливість використання суб`єктами правовідносин досудового врегулювання спорів може бути додатковим засобом правового захисту, який держава надає учасникам певних правовідносин, що не суперечить принципу здійснення правосуддя виключно судом. Виходячи з необхідності підвищення рівня правового захисту, держава може стимулювати вирішення правових спорів у межах досудових процедур, однак їх використання є правом, а не обов`язком особи, яка потребує такого захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ГПК України сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Господарським процесуальним кодексом України не передбачене обов`язкове направлення претензії, що безумовно повинно передувати переданню спору на розгляд господарського суду. Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 09.07.2002 у справі № 15-рп/2002 право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист.

Суд зазначає, що ані Законом України «Про ринок електричної енергії», ані Правилами роздрібного ринку, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 не передбаченій обов`язковий претензійний порядок щодо безпосереднього врегулювання спору з порушником цих прав, а є лише правом, тому ПАТ "Запоріжжяобленерго" не звертався до КЕВ м. Запоріжжя з претезією щодо відшкодування вартості необлікованої електроенергії.

Отже, оскільки законом не встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору та ПАТ «Запоріжжяобленерго» не звертався до КЕВ м. Запоріжжя з претезією щодо відшкодування вартості необлікованої електроенергії, тому твердження відповідача що суд повинен повернути заяву, якшо до неї не додано доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору є безпідставними.

Таким чином, порушення, на думку відповідача, досудового врегулювання спору не позбавляє позивача права на звернення до суду та не звільняє відповідача від обов`язку оплатити нараховану суму, яка заявлена до стягнення, і визнана судом обґрунтованою.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про ринок електричної енергії» Державний нагляд (контроль) в електроенергетиці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через відповідного міністра згідно із законодавством.

Відповідно до п.п. 2 ч. 5 ст. 9 Закону України «Про ринок електричної енергії» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час здійснення державного енергетичного нагляду має право видавати учасникам ринку обов`язкові для виконання розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, технічного стану електричних установок і мереж.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» розпорядчими документами органу державного нагляду (контролю), обов`язковими для виконання є письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки (припис та розпорядження), що видані на підставі та у спосіб визначений цим Законом.

Доводи позивача, що висновки Держенергонагляду на які посилається відповідач не є ані приписом, ані розпорядженням в розумінні Закону, є лише думкою представника Держенергонагляду, який його підписав, а відтак не є обов`яковим до виконання для позивача.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 629 421 грн. 34 коп. вартості необлікованої електроенергії.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу.

Так, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції і зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода па обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (див. рішення від 21 січня 1999 року в справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», від 22 лютого 2007 року в справі «Красуля проти Росії», від 5 травня 2011 року в справі «Ільяді проти Росії», від 28 жовтня 2010 року в справі «Трофимчук проти України», від 9 грудня 1994 року в справі «Хіро Балані проти Іспанії», від 1 липня 2003 року в справі «Суомінен проти Фінляндії», свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати па кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді па кожен аргумент. Міра, до якої суд мас викопати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс 'Горіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія Л, N ЗОЗ-Л, н. 29). Хоча національний суд мас певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, и. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. ЗО, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019 Верховного Суду по справах № 910/13407/17 та № 915/370/16.

Згідно статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. ст. 74, 76 ПІК України до основних засад судочинства віднесено змагальність сторін, яка полягає в тому, що кожна сторона повинна донести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. За загальним правилом обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Належними є докази, па підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Пре;гметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до приписів ст. ст. 7, 13, 14 Господарського процесуального кодексу України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності усіх учасників судового процесу та змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст. 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Рішення суду про задоволення позову може бути прийнято виключно у тому випадку, коли подані позивачем докази дозволять суду зробити чіткий, конкретний та безумовний висновок про обґрунтованість та законність вимог позивача.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані.

За вказаних обставин, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, заснованими на законі та такими, що підлягають задоволенню.

В порядку ст. 129 ГПК України, в зв`язку з тим, що спір виник з вини відповідача, судовий збір у сумі 9 441 грн. 32 коп. покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 42, 123, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго", м. Запоріжжя до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя, м. Запоріжжя задовольнити.

Стягнути з Квартирно-експлуатаційного відділу м. Запоріжжя (69063 м. Запоріжжя, вул. Земського лікаря Лукашевича, 4, ідентифікаційний код юридичної особи 07809992) на користь Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" (69035 м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 14, ідентифікаційний код юридичної особи 00130926) 629 421 (шістсот двадцять девять тисяч чотириста двадцять одна) грн. 34 коп. вартості не облікованої електроенергії, 9 441 (девять тисяч чотириста сорок одна) грн. 32 коп. судового збору. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення оформлено та підписано 23.03.2022.

Суддя С.С. Дроздова

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення розміщено в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою у мережі Інтернет за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua