ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2022 року м.Дніпро Справа № 904/8153/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О.(доповідач),

суддів: Антоніка С.Г., Березкіної О.В.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін апеляційну скаргу розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.11.2021 (повне рішення складено 29.11.2021 суддя Колісник І.І.) у справі №904/8153/21

за позовом Криворізької міської ради, (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, буд.1, )

до Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія", (01013, м. Київ, вул. Баренбойна, буд. 1, )

про стягнення 148 360,87 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Криворізька міська рада звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Приватного акціонерного товариства «Українська гірничо-металургійна компанія» 148360,87 грн, з яких: 142888,74 грн - сума основного боргу, 5472,13 грн - пеня.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, кадастровий номер :06:066:0025, у період з 01.01.2020 по 09.09.2020 відповідно до договору оренди № 2019374 від 19.09.2019 (державна реєстрація права оренди земельної ділянки від 19.09.2019), внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у сумі 142888,74 грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 29.11.2021 у справі № 904/8153/21 позов задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" на користь Криворізької міської ради основний борг у сумі 142888,74 грн, пеню в сумі 3931,11 грн, судовий збір у сумі 2246,42 грн.

У решті позову відмовлено.

Приймаючи рішення місцевий господарський суд виходив з того, що умовами пунтку 11, укладеного між сторонами договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019, сторонами узгоджено, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору, зокрема, в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором. За умовами пункту 7 цього договору у наступних роках (мається на увазі після 2019 року) розмір річної орендної плати визначається згідно Податкового кодексу України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік. З урахуванням правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09.09.2020р. у справі 904/2218/19, місцевий господарський суд дійшов висновку що згідно чинного законодавством та усталеної практики в договорах оренди земельних ділянок слово "переглядається" розуміється як "змінюється". Відповідно, зміна річного розміру орендної плати, який визначається згідно з Податковим кодексом України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, не потребує внесення змін до укладеного сторонами договору. Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу затверджено рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 (а.с. 39). Матеріали справи не містять доказів оскарження відповідачем рішень Криворізької міської ради, якими затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі та встановлено ставки плати за землю на території м. Кривого Рогу у 2020 році. За таких обставин заперечення відповідача щодо можливості зміни розміру орендної плати за договором виключно шляхом зміни його умов, необґрунтованості застосування позивачем ставки орендної плати на 2020 рік у розмірі 2,5% від нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки та наявності помилок у витязі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 3235599 від 24.05.2019 не заслуговують на увагу. Відповідно до повідомлення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (лист № 22-28-0.222-171/2-21 від 06.01.2021) про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік значення коефіцієнта нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2020 рік становить 1,0 (а.с. 27). Тож, згідно з умовами договору відповідач повинен був у 2020 році сплачувати орендну плату за спірну земельну ділянку в розмірі, встановленому рішенням міської ради № 3897. Тобто, за ставкою 2,5% від її нормативної грошової оцінки. У спірний період відповідач здійснив плату за замелю в меншому розмірі за ставкою, передбаченою пунктом 7 договору на 2019 рік, чим порушив умови договору та положення чинного законодавства. Перевіркою наведеного позивачем розрахунку заявленої до стягнення суми боргу з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020 порушень не встановлено. Доказів сплати заборгованості з орендної плати в сумі 142888,74 грн відповідачем не надано, в зв`язку із чим, позовні вимоги в частині заборгованості з орендної плати визнаються судом обґрунтованими. За результатом здійсненого судом перерахунку, з урахуванням визначеного пунктом 10 договору строку внесення орендної плати та вимог статті 232 Господарського процесуального кодексу України, пеня в межах позову підлягає зменшенню до 3931,11 грн, а позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідача на користь позивача 146819,85 грн, з яких: 142888,74 грн заборгованість з орендної плати за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, за період з 01.01.2020 по 09.09.2020, 3931,11 грн пеня.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з вказаним рішенням, Приватне акціонерне товариство «Українська гірничо-металургійна компанія» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обгрунтована тим, що позивач не повідомляв відповідача про зміни у договорі оренди, до моменту предявлення претензії. Відповідач не надавав згоди на збільшення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою, оскільки новий розмір орендної плати остаточно не визачено сторонами, як того вимагає ч.2 п.8 договору, де вказано, що обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів України формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору чи продовження його дії.

Позивачем не здійснено обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку при зміні умов договору, а саме при зміні розміру орендної плати за землю у 2020 році, та не направлено відповідачу розрахунок розміру орендної плати, що підлягає сплаті у 2020 році, у звязку з чим позивач утримавшись від вчинення певних дій підтвердив, що зміна умов договору в частині зміни розміру орендної плати у 2020 році не відбулась, так як вона не встановлена у цифровому виразі, не погоджена сторонами договору оренди земельної ділянки та про вказану зміну істотної умови договору відповідач ен повідомлений.

Скаржник зазначає, що у нього відсутня заборгованість з орендної плати за землю за період з 01.01.2020 по 09.09.2020, що підтверджується довідкою про відсутність заборгованості з платежів від 02.04.2021 № 1740/АП/31-00-13-23, виданою Державною податковою службою України, чому місцевий господарський суд не надав оцінки.

Скаржник вважає, що позивач не має права вимагати у відповідача сплати більшої суми орнедної плати за земельну ділянку, окільки не здійснив усіх необхідних дій, які підтверджують певні юридичні факти, а саме внесення зміни до договору оренди земельної ділянки і не повідомив контролюючі органи про внесення змін до договору оренди земельної ділянки.

Крім того, зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін, в той час як відповідач відповідної згоди не надавав.

Також місцевий господарський суд не звернув уваги на наявність помилок у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а саме, що у розділі «Коефіцієнт Кф»: витягу зазначений коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки « 2,50», а не коефіцієнт « 1,20», який повинен бути зазначений відповідно до порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 489 від 25.11.2016 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.12.2016 за № 1647/29777 (додаток 1).

На думку скаржника місцевий господарський суд безпідставно відмовив у задоволенні клопотання відповідача про залучення до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, що також є підставою для скасування оскарженого судового рішення.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

Криворізька міська рада у відзиві на апеляційну скаргу вказує, що:

- радою 26.06.2019 прийнато нормативний акт рішення № 3897 «Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році», яке набрало чинності з 01.01.2020 та офіційно оприлюднене, у звязку з чим воно вважається доведеним до відома орендарів, тому відповідач повинен був привести свої договірні зобовязання у відповідність до вказаного рішення;

- оскільки в догооворі, з урахуванням додаткової угоди, сторони погодили, що зміна орендної плати здійснюється без внесення змін до договору, то зміна здійснюється автоматично без укладення додаткової угоди до договору;

- позивач посилається на невідповідність посилань скаржника щодо необхідність обовязкового заповнення відповідної форми розрахунку розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності, грошова оцінка яких проведена/не проведена, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 1724 від 13.12.2006 умовам пунктів 7, 11 договору та пункту 10 типового договору оренди землі, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2004 № 220, у відповідності до яких обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженим Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії;

- позивач заперечує доводи скаржника щодо відсутності у нього податкового боргу, як підстави для відмови у задоволенні позову, оскільки розмір сум податкового та/або грошового зобовязання, визначений платником у податковій декларації, є суто субєктивним та не дає підстав вважати належним виконанням орендарем договірних зобовязань, якщо сума такого узгодженого зобовязання не співпадає з розміром плати за умовати такого договору;

- позивач зазначає, що долучений до матеріалів справи витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки має статус офіційного документу, оформлений у відповідності до вимог закону та положень Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 213 від 23.03.1995, з огляду на що є належним доказом на обґрунтування оцінки землі;

- в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань значиться, що основний вид діяльності відповідачем здійснюється за кодом 46.72 «Оптова торгівля металами та металевими рудами», тобто комерційна діяльність, а для земель комерційного використання Кф згідно порядку № 18/15/21/11 визначено як « 2,5», склад категорій земель землі оптової торгівлі і посередництва в торгівлі, про що вірно зазначено у наявному в справі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Ухвалою суду від 17.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.11.2021 у справі №904/8153/21.

Розгляд апеляційної скарги вирішено провести в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

Між Криворізькою міською радою (далі позивач, орендодавець) та Приватним акціонерним товариством "Українська гірничо-металургійна компанія" (далі відповідач, орендар) укладено договір оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019 (далі договір).

За умовами пунктів 1, 2 цього договору орендодавець на підставі рішення міської ради від 26.06.2019 № 3925 "Про поновлення договорів оренди земельних ділянок юридичним особам" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення комплексу з кадастровим номером :06:066:0025, яка розташована на вул. Гірничорятувальна, 23а, б, в, г у Саксаганському районі м. Кривого Рогу, загальною площею 2,7562 га.

Згідно з пунктом 3 договору на земельній ділянці розміщені об`єкти нерухомого майна: комплекс відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.12.2014 № 31568634, № запису про право власності 8222462, реєстраційний № об`єкта нерухомого майна 10.

Пунктом 5 договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 24.05.2019 № 97-4-0.22-1565/165-19 становить 14 680 348,06 грн.

Договір укладено терміном до 14.07.2024 (пункт 6 договору).

Відповідно до пункту 7 договору річна орендна плата за землю у 2019 році вноситься у грошовій формі та на момент укладення договору становить 132123,13 грн за ставкою 0,9% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 № 2816 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міст Кривого Рогу у 2019 році". У наступних роках розмір річної орендної плати визначається згідно Податкового кодексу України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік.

Пунктом 8 договору визначено, що розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється з проведенням щорічної індексації та на підставі інших вимог чинного законодавства. Орендар самостійно зобов`язується щорічно відповідно до інформації Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладення або зміни умов договору чи продовження його дії. Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору.

Згідно з пунктом 10 договору орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою. Строки платежу не є сталими і можуть змінюватися відповідно до вимог чинного законодавства України.

Пунктом 11 договору передбачено, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни граничних розмірів орендної плати за землю, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;

- зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки;

- в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором.

За змістом пункту 12 договору у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня у розмірі 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України за кожний календарний день прострочення у його сплаті, включаючи день такого погашення.

Відповідно до пункту 28 договору зміна його умов здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін (окрім умов, вказаних у розділі "Орендна плата" цього договору). У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір вирішується у судовому порядку).

За змістом пункту 29 договору його дія припиняється у разі:

- закінчення строку, на який його було укладено;

- викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності порядку, встановленому законом;

- ліквідації юридичної особи орендаря.

Договір припиняється також і в інших випадках, передбачених законодавством України.

Згідно з пунктом 32 договору перехід права власності на нерухоме майно, розташоване на орендованій земельній ділянці, до іншої особи є підставою для зміни або розірвання договору.

Як убачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 182032921 від 23.09.2019, за відповідачем 19.09.2019 на підставі договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019 було зареєстровано право оренди земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га зі строком дії до 14.07.2024 (номер запису про інше речове право 33345070). Цільове призначення земельної ділянки: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (а.с. 19-20).

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га 14 680 348,06 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи витягом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 335599 від 24.05.2019 (вих. № 97-4-0.22-1565/165-19 від 24.05.2019) (а.с. 24).

Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу затверджено рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 (а.с. 39).

Криворізькою міською радою 26.06.2019 прийнято рішення № 3897 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році" (далі рішення № 3897), у Додатку 2 до якого визначені ставки орендної плати за землю (а.с. 40 - 45). За кодом 11.02 (землі промисловості) Додатку 2 до вказаного рішення ставка орендної плати за землю на території м. Кривого Рогу для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості у 2020 році становить 2,5% від нормативної грошової оцінки земель міста (а.с.43).

Відповідно до повідомлення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (лист № 22-28-0.222-171/2-21 від 06.01.2021) про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік значення коефіцієнта нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2020 рік становить 1,0 (а.с. 27).

Отже, річний розмір орендної плати за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га у 2020 році становить 367008,70 грн (14680348,06 (нормативна грошова оцінка земельної ділянки) х 2,5% = 367008,70) та 30584,06 грн у місяць (367008,70/12 = 30584,06).

Згідно з інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, наданою на запит Департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради (лист № 6391/5/04-36-04-11-09 від 23.03.2021) щодо задекларованих та сплачених сум податкових зобов`язань з орендної плати за землю відповідач задекларував та сплатив за період січень 2020 року січень 2021 року орендну плату за землю в сумі 132123,13 грн із розрахунку 11010,27 грн за місяць, без урахування березня 2020 року (а.с. 25-26).

Зі змісту акта обстеження земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, складеного 14.07.2021 представниками відділу моніторингу землекористування управління земельних відносин департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради, вбачається, що рішенням міської ради від 23.12.2020 № 158 ПрАТ "Українська гірничо-металургійна компанія" припинено договір оренди земельної ділянки (акт повернення від 09.03.2021). Пунктом 2 цього рішення ТОВ "Полісся Метал" надано в орендне користування зазначену земельну ділянку (а.с. 33).

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (витяг № 254612844 від 27.04.2021) за Товариством з обмеженою відповідальністю "Полісся Метал" 10.09.2020 на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна № 2615 від 10.09.2020 зареєстровано право власності на комплекс будівель, розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Гірничорятувальна, будинок 23 а, б, в, г (а.с. 31-32).

Отже, з 10.09.2020 відповідач припинив користування земельною ділянкою кадастровий номер :06:066:0025 у зв`язку з набуттям та реєстрацією у визначеному законом порядку за Товариством з обмеженою відповідальністю "Полісся Метал" права власності на об`єкт нерухомого майна, розміщеного на цій земельній ділянці.

У період з 01.01.2020 по 09.09.2020 (далі спірний період) орендна плата за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, вносилась відповідачем не в повному обсязі. Так, за спірний період відповідач згідно з інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області задекларував та сплатив 80374,90 грн ((11010,26 грн х 7 місяців) + (11010,26 грн/30 днів х 9 днів) = 80374,90 грн) замість належної до сплати суми в розмірі 223263,64 грн ((30584,06 грн х 7 місяців) + (30584,06 грн/30 днів х 9 днів) = 223263,64 грн).

Кількість місяців, за які підлягає сплаті орендна плата протягом спірного періоду, визначена з урахуванням пункту 52-4 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України в редакції Закону України № 540-ІХ від 30.03.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", згідно з яким не нараховується та не сплачується за період з 1 березня по 31 березня 2020 року плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних або юридичних осіб, та використовуються ними в господарській діяльності.

Відтак, за розрахунком позивача, недоплаченою залишилась орендна плата в сумі 142888,74 грн (223263,64 80374,90 = 142888,74).

Позивач 09.07.2021 звернувся до відповідач з претензією щодо неналежного виконання умов договору оренди земельної ділянки, в якій просив у двадцятиденний термін з моменту її отримання погасити наявну заборгованість в загальній сумі 148360,87 грн, що складається із суми боргу з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020 у розмірі 142888,74 грн та нарахованої за порушення грошового зобов`язання пені в сумі 5472,13 грн (а.с. 35 - 37).

Відповідач вимог позивача не виконав. У відповіді на претензію зазначив про відсутність заборгованості з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020, посилаючись при цьому на довідку Державної податкової служби України від 02.04.2021 за № 1740/АП/31-00-13-23, відповідно до якої станом на 02.04.2021 у ПрАТ "Українська гірничо-металургійна компанія" немає податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, іншої заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи (а.с. 38).

Відповідно до повідомлення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (лист № 22-28-0.222-171/2-21 від 06.01.2021) про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік значення коефіцієнта нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2020 рік становить 1,0 (а.с. 27). На момент розгляду справи доказів сплати заборгованості з орендної плати в сумі 142888,74 грн відповідачем не надано. З урахування викладеного позовні вимоги в частині заборгованості з орендної плати визнаються судом обґрунтованими.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного:

З урахуванням доводів і вимог апеляційної скарги, колегією суддів не перевіряється правильність висновків суду першої інстанції в частині встановлення обставин укладання 19.09.2019р. між Криворізькою міською радою (далі позивач, орендодавець) та Приватним акціонерним товариством "Українська гірничо-металургійна компанія" (далі відповідач, орендар) договору оренди земельної ділянки № 2019374 (далі Договір); реєстрації 19.09.2019р. за відповідачем, згідно даних витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 182032921 від 23.09.2019р. права оренди земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га зі строком дії до 14.07.2024 (номер запису про інше речове право 33345070). Цільове призначення земельної ділянки: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з п. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямованих на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України).

Відповідно до ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 637 ЦК України, тлумачення умов договору здійснюється відповідно до ст. 213 цього Кодексу. У разі тлумачення умов договору можуть враховуватися також типові умови (типові договори), навіть якщо в договорі немає посилання на ці умови.

"Сontra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party). Відповідні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30.07.2019 у справі № 910/14179/18, від 18.06.2020 у справі № 904/3491/19, від 18.04.2018 у справі № 753/11000/14-ц, оскільки зміст оскаржуваної постанови не суперечить цим висновкам.

З урахуванням вищевикладеного, місцевий господарський суд правомірно, пославшись на правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 09.09.2020 у справі № 904/2218/19, дійшов висновку, що зміна річного розміру орендної плати, який визначається згідно з Податковим кодексом України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, не потребує внесення змін до укладеного сторонами договору.

Відповідно, доводи апеляційної скарги в частині :

« … Позивач не повідомляв Відповідача про те, що у договорі оренди земельної ділянки № 2019374 від 19 вересня 2019 року (надалі Договір) відбулись зміни, до моменту пред`явлення претензії. Звертаємо увагу суду на те, що Відповідач не міг здогадатися про те, що у договорі відбулись зміни і надати згоду на такі зміни.

Відповідач не надавав згоду Позивачу на збільшення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою, так як новий розмір орендної плати за землю не був остаточно визначений сторонами у цифровому виразі, як того вимагає ч. 2 п. 8 Договору, де зказано, що обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору чи продовження його дії…

… Позивачем же не здійснено обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку при зміні умов договору, а саме при зміні розміру орендної плати за землю у 2020 році, та не направлено Відповідачу розрахунок розміру орендної плати, що підлягає сплаті у 2020 році, у зв`язку з чим Позивач утримавшись від вчинення певних дій підтвердив, що зміна умов договору в частині зміни розміру орендної плати у 2020 році не відбулась, так як вона не встановлена у цифровому виразі, не погоджена сторонами договору оренди земельної ділянки, та про вказану зміну істотної умови договору Відповідач не був взагалі належним чином повідомлений з боку Позивача.

Керуючись основоположними засадами цивільного законодавства, а саме справедливістю, розумністю та добросовісністю, у Позивача відсутні підстави вимагати від Відповідача виконання змінених, на його погляд, умов договору без будь-якого повідомлення іншої сторони договору про те. що вказані зміни у договорі взагалі відбулись, так як Позивач, по-перше, не повідомив Відповідача про внесення змін до договору, по-друге остаточно не визначив, яку саме суму орендної плати з 01.01.2020року зобов`язаний сплачувати Відповідач за користування земельною ділянкою…» відхиляються колегією суддів як такі, що ґрунтуються на помилковому тлумаченні скаржником змісту пунктів 7, 11 Договору щодо порядку зміни орендної плати і є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи

Доводи апеляційної скарги: « … про внесення змін до Договору в частині збільшення суми орендної плати за земельну ділянку не був повідомлений Відповідач, також Позивач не повідомив про внесення змін до Договору і контролюючі органи, що є також порушенням основоположних засад цивільного законодавства, а саме, законності, справедливості, добросовісності та розумності…

… контроль за сплатою усіх податків, у тому числі й місцевих (до яких відноситься плата за землю) покладено наразі виключно на податкові органи. Інші органи не мають права проводити перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, у тому числі на запит правоохоронних органів (п. 41.4 ПКУ).

У Приватного акціонерного товариства «Українська гірничо-металургійна компанія» відсутня заборгованість з орендної плати за землю за період 01.01.2020 року 09.09.2020 року, що підтверджується довідкою про відсутність заборгованості з платежів від 02.04.2021 року за № 1740/АП/31-00-13-23 виданою Державною податковою службою України, станом на 02 квітня 2021 року відповідно до якої у Приватного акціонерного товариства «Українська гірничо-металургійна компанія» не має податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, іншої заборгованості з платежів (у тому числі розстроченої, відстроченої, реструктуризовано контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи.

Суд першої інстанції не надав жодної оцінки цьому доказу (довідці про відсутність заборгованості з платежів від 02.04.2021 року за № 1740/АП/31-00-13-23 виданою Державною податковою службою України, станом на 02 квітня 2021 року) який подано де суду у зв`язку з наступним…

… Відповідач у своєму відзиві на позов зазначав, що з метою підтвердження факту внесення зміни до існуючого договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19 вересня 2019 року необхідно витребувати у контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки (Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, місцезнаходження 49005. м Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А) перелік орендарів, з якими укладені договори оренди землі на поточний 2020 рік та інформацію щодо внесення змін до договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19 вересня 2019 року за формою надання інформації, підтверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

Але суд з невідомих причин також на взяв до уваги, на дав оцінку, не витребував та не з`ясував, чому Криворізька міська рада не надала до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області перелік орендарів, з якими укладені договори оренди землі на поточний 2020 рік та інформацію щодо внесення змін до договору оренди земельної ргянки № 2019374 від 19 вересня 2019 року за Формою надання інформації, що затверджуеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує Формування державної фінансової політики…» відхиляються колегією суддів як такі, що не входять до предмету доказування у даній справі і не впливають на правильність висновків суду першої інстанції.

Інші доводи апеляційної скарги викладені в розділах «По-четверте…» , «По-п`яте…» повторюють вищенаведені, відхилені судом апеляційної інстанції доводи і не спростовують загальний висновок суду першої інстанції в частині того, що « … зміна річного розміру орендної плати, який визначається згідно з Податковим кодексом України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, не потребує внесення змін до укладеного сторонами договору»

Рішення Криворізької міської ради № 3897 від 26.06.2019 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році" разом з Додатком 2 щодо ставок плати за землю прийнято в межах компетенції. Наведена ставка орендної плати за землю на території м. Кривого Рогу для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості у 2020 році (код 11.2) - 2,5% від нормативної грошової оцінки земель міста відповідає вимогам Податкового кодексу України щодо розміру орендної плати.

Згідно з витягом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 335599 від 24.05.2019, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га, цільовим призначенням її є розміщення та експлуатація основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки становить 14 680 348,06 грн (а.с. 24).

Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу затверджено рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 (а.с. 39).

Матеріали справи не містять доказів оскарження відповідачем рішень Криворізької міської ради, якими затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі та встановлено ставки плати за землю на території м. Кривого Рогу у 2020 році.

Відповідно, доводи апеляційної скарги в частині того, що : « … судом при винесенні рішення не взято до уваги наявність помилок у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданим…» відхиляються колегією суддів як такі, що не підтверджуються належними і допустимими доказами на підтвердження існування відповідної обставини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19 задля юридичної визначеності у застосуванні приписів процесуального закону, які зобов`язують визначати подібність правовідносин конкретизувала висновки Верховного Суду щодо тлумачення поняття "подібні правовідносини", що полягає у тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

Така позиція узгоджується також практикою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 05.12.2018 у справі № 916/270/18» , оскільки встановлені фактичні обставини, що формують зміст правовідносин у справах 916/270/18 та справі № 912/3845/20 є різними, у кожній з зазначених справ суди виходили з обставин та умов конкретних правовідносин з урахуванням наданих сторонами доказів, що виключає подібність спірних правовідносин у вказаних справах.

Колегія суддів відхиляє помилкові доводи скаржника про те, що оскаржуване судовіе рішення у справі № 904/8153/21ухвалене судом першої інстанції без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених в постанові Верховного Суду № 922/676/19 від 27.01.2020р., оскільки у кожній із зазначених справ досліджувались різні за змістом докази, які подавались сторонами, та на підставі встановлених судами різних за змістом обставин приймалися відповідні судові рішення, що, у свою чергу, не може свідчити про подібність правовідносин

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин у процесуальному і матеріальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні

Відповідно до частин 1, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час розгляду справи, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення та неправильного застосування норм матеріального права.

З урахуванням вищевикладеного, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 29.11.2021 у справі №904/8153/21 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" на нього, відповідно, підлягає залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 3 405,00 грн. (а.с. 152) покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 271, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" на рішення Дніпропетровської області від 29.11.2021 у справі №904/8153/21 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровської області від 29.11.2021 у справі №904/8153/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня та не підлягає оскарженю в касаційному порядку.

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя С.Г. Антонік

Суддя О.В. Березкіна