номер провадження справи 35/110/21-4/171/21
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
про залишення позову без розгляду
21.02.2022 Справа № 908/1585/21
м.Запоріжжя Запорізької області
про стягнення коштів

Суддя Зінченко Н.Г.
Представники сторін:
від позивача - не з`явився;
від відповідача - не з`явився.
01.06.2021 автоматизованою системою документообігу Господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справі присвоєно єдиний унікальний №908/1585/21, справу передано на розгляд судді Топчій О.А.
Ухвалою суду від 22.06.2021, після усунення недоліків позовної заяви, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №908/1585/21, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку письмового позовного провадження без виклику представників сторін.
Ухвалою суду від 19.08.2021 постановлено перейти до розгляду справи №908/1585/21 за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії підготовчого провадження. Призначено підготовче засідання на 15.09.2021.
Ухвалою суду від 15.09.2021 підготовче засідання відкладено на 05.10.2021 у зв`язку з неявкою представника позивача.
Ухвалою від 05.10.2021 строк підготовчого провадження продовжено на тридцять днів, підготовче засідання відкладено на 20.10.2021.
Ухвалою суду від 20.10.2021 підготовче засідання відкладено на 09.11.2021.
Розпорядженням керівника апарату суду №П-831/21 від 18.11.2021, на підставі доповідної записки помічника судді, для розгляду справи, враховуючи перебування на лікарняному судді-доповідача у справі Топчій О.А, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №908/1585/21.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.11.2021, справу №908/1585/21 передано на розгляд судді Зінченко Н.Г.
Ухвалою господарського суду Запорізької області від 23.11.2021 суддею Зінченко Н.Г. прийнято справу №908/1585/21 до свого провадження в порядку загального позовного провадження. Присвоєно справі номер провадження 35/110/21- 4/171/21. Підготовче засідання призначити на 22.12.2021.
Ухвалою господарського суду Запорізької області від 22.12.2021 судове засідання відкладено на 12.01.2022.
Ухвалою господарського суду Запорізької області від 12.01.2022 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні на 24.01.2022.
Ухвалою господарського суду Запорізької області від 24.01.2022 відкладено розгляд справи по суті в судовому засіданні, з повідомленням сторін на 21.02.2022.
18.02.2022 на адресу Господарського суду Запорізької області від відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності щодо стягнення пені.
Розглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 23.11.2021 суддею Зінченко Н.Г. прийнято справу №908/1585/21 до свого провадження в порядку загального позовного провадження. Присвоєно справі номер провадження 35/110/21- 4/171/21. Підготовче засідання призначити на 22.12.2021, у порядку підготовки справи до розгляду, позивачу запропоновано у строк не пізніше 15-ти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву направити на адресу відповідача та суду письмову відповідь (пояснення, заперечення) щодо відзиву на позовну заяву, оформлену згідно вимог ст. 166 ГПК України разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтується відповідь позивача, якщо такі докази не надані відповідачем, а також надіслати на адресу суду докази, що підтверджують надіслання відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.
Подальші ухвали суду також направлялися на зазначену адресу відповідача.
Згідно приписів ст. 191 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Всупереч вимогам ст. 42 ГПК України позивач у підготовчі судові засідання 22.12.2021, 12.01.2022 та у судове засідання з розгляду справи по суті 24.01.2022, а 21.02.2022 свого представника не направив, причин такої неявки не повідомив, що є недобросовісним здійсненням своїх процесуальних прав та обов`язків стороною. Суд визнає неявку позивача у судове засідання неповажною.
Згідно зі п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.
За приписами ч. 2 ст. 80, п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
Частиною 4 статті 80 ГПК України встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Згідно ст. 174 ГПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.
Так, за текстом позовної заяви позивач вказує, що між позивачем та відповідачем укладено договір з надання доступу до інфраструктури об`єкта електроенергетики №28012019/2 від 28.01.2019. На виконання умов договору №28012019/2 від 28.01.2019 ПАТ «Запоріжжяобленерго» у лютому 2019 - вересні 2019 року надало відповідачу послуги до інфраструктури об`єкта електроенергетики.
Позивачем, відповідно до п.2.8 договору оформлені акти про надання послуг та рахунки за лютий 2019 - вересень 2019 та направлені на адресу відповідача.
Відповідно до п.2.9. укладеного договору замовник підписує та повертає Власнику один екземпляр Акту надання доступу не пізніше 5-го числа місяця, наступного за звітним, або надає мотивовану письмову відмову від його підписання. У разі не отримання у вищевказаний термін Власник підписаного Замовником Акту надання доступу або мотивованої відмови від його підписання, такий Акт вважається підписаним Замовником, а Доступ таким, що наданий.
У зв`язку з тим, позивачем направлені на адресу відповідача акт про надання послуг №1233 від 28.01.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 28.02.2019 №28012019/2, акт про надання послуг від 31.03.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 30.04.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 30.05.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 30.06.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 31.07.2019р. №28012019/2 , акт про надання послуг від 31.08.2019р. №28012019/2, акт про надання послуг від 30.09.2019р. №28012019/2, кожен на суму 6478, 60 грн., які не підписані відповідачем у строк, зазначений у п.2.9 договору, мотивована відмова від підписання ату не надана, акти, з огляду на п.2.9 договору, вважаються первинними документом і є підставою для проведення розрахунку, формування доходів та дебіторської заборгованості.
Разом з тим, до відзиву на позовну заяву Товариством з обмеженою відповідальністю Радіоком надані акти про надання послуг сумісного підвісу ОВЛ за період з лютого 2019 р. по вересень 2019 р. кожен на суму 3445, 95 грн., які мають підписи сторін та скріплені печатками підприємств позивача та відповідача.
Проте, умовами п.2.11. Договору сторони визначили, що відповідно до власник має право змінювати розмір плати за Доступ в односторонньому порядку протягом року у разі зміни діючого законодавства (зміни розміру мінімальної заробітної плати, затвердження (зміни методики визначення плати до інфраструктури об`єкта електроенергетики збільшення витрат Власника, пов`язаних з наданням доступу шляхом направлення письмового повідомлення Замовнику про це не пізніше ніж за 30 календарних днів до дати застосування нового розміру щомісячної оплати за Доступ. Замовник вважається таким, що належним чином повідомлений про застосування нового розміру щомісячної оплати до Доступу, з моменту направлення йому про це письмовогоповідомлення.
Разом з цим матеріали справи не містять, а сторонами не надано доказів направлення та отримання відповідачем зазначеного повідомлення у відповідності до умов п. 2.11 договору, а отже і доказів належного повідомлений про застосування нового розміру щомісячної оплати.
Як слідує з матеріалів справи №908/1585/21 в позовній заяві міститься розрахунок заборгованості на надану послугу по сумісному підвісу згідно Договору №28012019/2 від 28.01.2019 на загальну суму 24 216, 20 грн. Як вбачається з поданого розрахунку сума по кожному Акту за період з лютого 2019 по вересень 2019 нарахована позивачем у розмірі 3032, 65 грн., та за вказаний період мала б становити 24 261, 20 грн. (3032, 65 грн. * 8). Крім того, як вже зазначалося судом позивачем подані акти на кожен на суму 6478, 60 грн. Актів щодо донарахування на суму 3032, 65 грн. позивачем не надано.
Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи та надані документи, суд зазначає, що встановити та підтвердити заявлену до стягнення суму основної заборгованості, а також встановити підстави її нарахування, у суду не має можливості.
Неподання заявником, доказів для встановлення дійсної суми заборгованості за спірним Договором унеможливлює встановлення судом достовірності поданих доказів, а відтак унеможливлює і прийняття зазначених доказів на підтвердження викладених у позовній заяві обставин.
Додаткових обґрунтованих розрахунків із письмовими пояснення щодо заявлених до стягнення сум позивач суду не надав, що стало підставою для залишення позову без розгляду.
Крім того позивач заявив до стягнення пеню, однак оскільки судом неможливо встановити ані суму основної заборгованості, ані період, заявлений до стягнення, ані механізму (на підставі довідок для нарахування пені), суд не може підтвердити період заявлених до стягнення сум пені та встановити їх розмір.
Отже, документів та доказів, необхідних для розгляду справи та постановлення законного та обґрунтованого рішення позивачем до позовної заяви не надано, не надано таких доказів позивачем також і під час здійснення судом підготовчого провадження. Клопотань про встановлення нового строку для подачі доказів, так само як і клопотань про витребування доказів (у разі неможливості їх самостійного отримання) від позивача не надходило.
Письмової відповіді на відзив від позивача не надійшло.
Як зазначалося судом, представник позивача у судові засідання не з`являвся, причин своєї неявки суду не повідомив, неявка позивача у судове засідання визнана судом неповажною.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства.
За приписами ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами господарського судочинства є, зокрема, верховенство права, рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Постановляючи рішення, суд встановлює певні юридичні факти, які в даному випадку, враховуючи неявку представника позивача у судові засідання, встановити неможливо.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відтак, вказана норма закону закріплює обов`язок суду (а не право) залишити позов без розгляду за наявності вказаної вище підстави.
Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України Про судоустрій і статус суддів кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом N 475/97-ВР від 17.07.1997 р., гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Одними з основних елементів верховенства права є доступ до суду, принципи рівності та змагальності учасників.
Положення статей 42, 43, 74, 80 ГПК України є очевидними і зрозумілими для учасників справи; наслідок, передбачений ст. 226 ГПК України про обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду при неявці позивача у судові засідання без повідомлення причин такої неявки, також є очевидним і передбачуваним.
Крім того, судом зауважується, що від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи наведені вище обставини, нез`явлення позивача за викликом суду перешкоджає вирішенню спору.
Відтак, позивачем реалізоване право на доступ до суду у розумінні національного законодавства, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду, однак саме у зв`язку з невиконанням покладених обов`язків на сторону та недобросовісним виконанням вимог суду та процесуального закону, повне та всебічне дослідження обставин справи, постановлення законного та обґрунтованого рішення не вбачається за можливе, у зв`язку з чим суд залишає позов без розгляду.
Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (ч. 2 ст. 226 ГПК України).
Також суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
У зв`язку із залишенням позовної заяви без розгляду, заява відповідача про застосування строків позовної давності щодо стягнення пені судом не розглядалося.
Частиною 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).
Оскільки, позов залишений без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача у судове засідання без поважних причин, враховуючи, що позивачем не подавалася заява про розгляд справи за його відсутності, у суду відсутні підстави для повернення позивачу судового збору за подання позовної заяви.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Запорізької області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.02.2022.

Суддя Зінченко Н.Г.