РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

08.02.2022Справа № 910/19014/21

За позовом ОСОБА_1

до Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7"

про визнання недійсними рішення загальних зборів акціонерів

Суддя Котков О.В.

Секретар судового засідання Кошляк М.І.

Представники учасників справи:

від позивача ОСОБА_1 ;

від відповідача не з`явилися.

В судовому засіданні 08.02.2022 року, відповідно до положень ст. 233, 240 Господарського процесуального кодексу України, було оголошено вступну та резолютивну частину рішення, повідомлено позивача, що повне рішення буде складено 22.02.2022 року.

СУТЬ СПОРУ:

22 листопада 2021 року до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 (позивач) надійшла позовна заява від 22.11.2021 року до Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" (відповідач-1) та ОСОБА_2 (відповідач-2), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку:

- повністю скасувати рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22 вересня 2021 року;

- стягнути з відповідача на користь позивача 1000,00 грн. моральної компенсації.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22 вересня 2021 року є незаконним і таким, що суперечить положенням статті 15 ЗУ "Про кооперацію".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2021 року у справі № 910/19014/21 позовну заяву б/н від 22.11.2021 року ОСОБА_1 до 1. Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7", ОСОБА_2 про визнання недійсними рішення загальних зборів акціонерів залишено без руху, надано ОСОБА_1 строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

30.11.2021 року через відділ діловодства суду від ОСОБА_1 надійшла заява б/н від 29.11.2021 року на виконання вимог ухвали суду від 25.11.2021 року, в якій позивач просить: здійснити заміну неналежного відповідача - ОСОБА_2 на належного - Житлово-будівельний кооператив "Мотозаводець 7"; зменшити позовні вимоги та з урахуванням зменшення позовних вимог скасувати рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22.09.2021 року; стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/19014/21, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.12.2021 року.

За ч. 4 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Так, в підготовчому засіданні 23.12.2021 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження, яка занесена до протоколу судового засідання, та призначено справу № 910/19014/21 до судового розгляду по суті на 08.02.2022 року.

В судовому засіданні 08.02.2022 року представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання 08.02.2022 року не з`явився.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є членом Житлово-будівельного кооперативу «Мотозаводець 7», що підтверджується протоколом загальних зборів членів Житлово-будівельний кооператив "Мотозаводець 7" від 22.09.2021 року.

Житлово-будівельний кооператив "Мотозаводець 7" організовано 04.12.1986 року з метою забезпечення житлом членів кооперативу і членів їх сімей, шляхом будівництва багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку за власні кошти членів Кооперативу, а також для наступної експлуатації та управління цим будинком (п. 1.1. розділу 1 Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7").

Згідно з п. 1.3. розділу 1 Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" кооператив є юридичною особою, створеною фізичними особами - власниками квартир, що добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської й іншої діяльності з метою задоволення своїх житлових, економічних, соціальних і інших потреб на умовах самоврядування.

Пунктом 1.4. розділу 1 Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" кооператив є непідприємницьким товариством та не має на меті одержання прибутку (є неприбутковою організацією). Господарче забезпечення діяльності кооперативу може здійснюватися власними силами кооперативу (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання.

Відповідно до п. 10.1. розділу 1 Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" органами управління кооперативу є Загальні збори членів (Збори уповноважених) кооперативу, та Правління кооперативу на чолі з Головою Правління. Загальні збори членів кооперативу є вищим органом кооперативу.

Згідно з п. 10.10. Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" рішення загальних зборів членів кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим. Якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах членів кооперативу.

В пункті 10.11. Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" визначено, що рішення загальних зборів членів кооперативу приймаються відкритим голосуванням.

Відповідно до п. 10.12. Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" за рішенням правління, загальні збори членів кооперативу можуть прийматися рішення в порядку письмового опитування.

Якщо у строк, встановлений Правлінням для письмового опитування надійшли відповіді більш як 50 (п`ятдесяти) відсотків членів кооперативу, опитування вважається такими, що відбулось. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього віддало не менш як 2/3 голосів від загальної кількості голосів членів кооперативу, які надали свої відповіді (п. 10.13. Статуту Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7").

З протоколу загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22.09.2021 року вбачається, що до порядку денного зборів включені наступні питання:

1. Прийняття в члени кооперативу кандидатів, що подали заяви до вступу в кооператив.

2. Затвердження кошторису витрат і доходів кооперативу та тарифів на послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території на IV кв. 2021-2022 рік.

3. Обрання членів Правління кооперативу.

4. Обрання членів Ревізійної комісії кооперативу.

22.09.2021 року по АДРЕСА_1 відбулися загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7", за результатами проведення яких були прийнятті рішення, оформлені протоколом, про:

1. Прийняття в члени кооперативу кандидатів, що подали заяви до вступу в ЖБК "Мотозаводець 7": ОСОБА_3 (кв. 59), ОСОБА_4 (кв. 124), ОСОБА_5 (кв. 136), ОСОБА_6 (кв. 44), ОСОБА_7 (кв. 73), ОСОБА_8 (кв. 174), ОСОБА_9 (кв. 54).

2. Затвердження кошторису на утримання будинку та прибудинкової території на IV кв. 2021-2022 р.р. із розрахунку тарифу: 1 поверх - 4,25 грн. за кв.м; 2-16 - 5,50 грн. за кв.м.

3. Обрання Правлінням ЖБК "Мотозаводець 7" у складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

4. У зв`язку з відсутністю кандидатів у члени Ревізійної комісії, членами кооперативу на наступних загальних зборах буде прийматися рішення про залучення зовнішнього незалежного аудиту.

Головою загальних зборів обрано ОСОБА_15 , а секретарем - ОСОБА_14 .

Згідно протоколу загальних зборів членів ЖБК "Мотозаводець 7" в очній частині зборів прийняло участь особисто та/або через представників 42 (сорок два) члена кооперативу ЖБК "Мотозаводець 7", в заочній частині зборів - 83 (вісімдесят три) члени, що складає 56,08% голосів.

З протоколу загальних зборів членів ЖБК "Мотозаводець 7" вбачається, що на очній частині зборів перше питання порядку денного підтримали 37 членів, на заочній частині - 76 членів, проти - 1 член, утримались - 5 членів; на очній частині зборів друге питання порядку денного підтримали 35 членів, на заочній частині - 73 члени, проти - 2 члени, утримались - 7 членів; на очній частині зборів третє питання порядку денного підтримали 32 члени, на заочній частині - 29 членів, проти - 20 членів, утримались - 32 члени.

Згідно реєстру прийнятих бюлетенів від членів кооперативу в заочній формі голосування з 29.09.2021 року по 13.10.2021 року взяло участь 46 членів кооперативу.

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначив, що оскаржуване рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" порушує його права як члена кооперативу на участь в господарській діяльності кооперативу та його управлінні, з огляду на позивача безпідставно не допустили до виборів як кандидата в правління кооперативом, без належного обгрунтування було піднято тариф за оплату прибудинкової території з 3,22 грн. за 1 кв.м до 5,50 за 1 кв.м. Всі питання порядку денного, які були винесені на загальні збори членів кооперативу не набрали необхідної кількості голосів «За», так як не було кворуму згідно з Законом України «Про кооперацію», та згідно зі Статутом ЖБК «Мотозаводець 7».

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 5 Господарського процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, ніж тим, що встановлений договором або законом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Так, для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Враховуючи предмет і підстави позову, наявність порушеного права та можливість його захисту шляхом скасування оскаржуваного рішення загальних зборів від 22.09.2021 року, господарський суд вважає обраний позивачем спосіб захисту ефективним.

Корпоративні права визначені у частині 1 статті 167 Господарського кодексу України як права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Пунктом 1 частини 2 статті 55 Господарського кодексу України до господарських організацій віднесені юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

Частиною 5 статті 63 Господарського кодексу України визначено, що корпоративне підприємство утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства. До корпоративних підприємств віднесені, зокрема, кооперативні підприємства.

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (ст. 94 Господарського кодексу України).

Зазначені норми кореспондуються із нормами ст. ст. 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За змістом положень ст.ст. 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію", кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Кооператив відповідно до свого статуту самостійно визначає основні напрями діяльності, здійснює її планування. Кооперативи мають право провадити будь-яку господарську діяльність, передбачену статутом і не заборонену законом (ст.ст. 2, 23 Закону України "Про кооперацію").

Отже, житлово-будівельний кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

Згідно з положеннями ст. 12 Закону України "Про кооперацію", основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи, має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності, передбачені законом і статутними документами.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про кооперацію", загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених. Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

За приписами ст. 167 Господарського кодексу України, правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав, відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про кооперацію» вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

Суд зазначає, що рішення загальних зборів учасників (членів) є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Як вже було встановлено судом вище, 22.09.2021 року по АДРЕСА_1 відбулися загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7", порядок денний яких включав наступні питання:

1. Прийняття в члени кооперативу кандидатів, що подали заяви до вступу в кооператив.

2. Затвердження кошторису витрат і доходів кооперативу та тарифів на послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території на IV кв. 2021-2022 рік.

3. Обрання членів Правління кооперативу.

4. Обрання членів Ревізійної комісії кооперативу.

Головою загальних зборів обрано ОСОБА_15 , а секретарем - ОСОБА_14 .

Відповідно до протоколу загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22.09.2021 року за результатами проведення цих зборів були прийнятті рішення про:

- прийняття в члени кооперативу кандидатів, що подали заяви до вступу в ЖБК "Мотозаводець 7": ОСОБА_3 (кв. 59), ОСОБА_4 (кв. 124), ОСОБА_5 (кв. 136), ОСОБА_6 (кв. 44), ОСОБА_7 (кв. 73), ОСОБА_8 (кв. 174), ОСОБА_9 (кв. 54);

- затвердження кошторису на утримання будинку та прибудинкової території на IV кв. 2021-2022 р.р. із розрахунку тарифу: 1 поверх - 4,25 грн. за кв.м; 2-16 - 5,50 грн. за кв.м;

- обрання Правлінням ЖБК "Мотозаводець 7" у складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

По питанню четвертому порядку денного рішення не прийняте у зв`язку з відсутністю кандидатів у члени Ревізійної комісії, членами кооперативу на наступних загальних зборах буде прийматися рішення про залучення зовнішнього незалежного аудиту.

Позивач був присутній на установчих зборах.

У протоколі загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" від 22.09.2021 року вказано, що на дату проведення загальних зборів кількість членів кооперативу становить 148 членів.

Відповідно до протоколу загальних зборів членів ЖБК "Мотозаводець 7" в очній частині зборів прийняло участь особисто та/або через представників 42 (сорок два) члена кооперативу ЖБК "Мотозаводець 7", в заочній частині зборів - 83 (вісімдесят три) члени, що складає 56,08% голосів.

З протоколу загальних зборів членів ЖБК "Мотозаводець 7" вбачається, що на очній частині зборів перше питання порядку денного підтримали 37 членів, на заочній частині - 76 членів, проти - 1 член, утримались - 5 членів; на очній частині зборів друге питання порядку денного підтримали 35 членів, на заочній частині - 73 члени, проти - 2 члени, утримались - 7 членів; на очній частині зборів третє питання порядку денного підтримали 32 члени, на заочній частині - 29 членів, проти - 20 членів, утримались - 32 члени.

Згідно реєстру прийнятих бюлетенів від членів кооперативу в заочній формі голосування з 29.09.2021 року по 13.10.2021 року взяло участь 46 членів кооперативу.

Суд акцентує, позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд.

Для з`ясування наведених питань, а відтак і правильного вирішення спору суду в межах наданих йому повноважень процесуальним законом належить дослідити питання правомірності прийняття загальними зборами членів ЖБК "Мотозаводець 7" оскаржуваних рішень, оформлених протоколом від 22.09.2021 року, зміст наданих доказів на підтвердження своїх аргументів щодо позову, і на підставі цього встановити наявність (відсутність) підстав для скасування рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7".

Визначення поняття доказів, вимоги щодо доказів, властивостей доказів та порядку їх оцінки урегульовано у главі 5 "Докази та доказування" ГПК України.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

Відтак, наявні у справі докази не дають можливість суду переконатись у тому, що за прийняті на загальних зборах членів ЖБК "Мотозаводець 7" проголосувало більше половини членів кооперативу, присутніх на загальних зборах.

Таким чином, суд, з посиланням на наведені обставини справи, вважає, що встановлено факт порушення прав позивача, як члена кооперативу на участь в управлінні ЖБК "Мотозаводець 7", що призвело до прийняття рішень, що порушують права та законі інтереси позивача як учасника кооперативу.

З урахуванням вище викладеного, суд дійшов висновку, що загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" 22.09.2021 року скликані та проведені з порушенням вимог Статуту та Закону України «Про кооперацію», а відтак усі прийняті на них рішення не можуть бути визнані законними та підлягають скасуванню.

Підсумовуючи викладені вище фактичні обставини, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи в цілому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 2270,00 грн. відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 73, 86, 129, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Скасувати рішення загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" (ідентифікаційний код 23698993) від 22.09.2021 року.

3. Стягнути з Житлово-будівельного кооперативу "Мотозаводець 7" (ідентифікаційний код 23698993, адреса: 04073, м. Київ, вул. Наталії Ужвій, 9) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) судовий збір - 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень).

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 22.02.2022р.

Суддя О.В. Котков