ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2022 р.м. ХарківСправа № 922/4971/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Підприємства "Палац Праці" Об`єднання профспілок Харківської області, м.Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Інтон", м.Харків
про стягнення 81791,55грн.
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Підприємство "Палац Праці" Об`єднання профспілок Харківської області (надалі - позивач) звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Інтон" (надалі - відповідач) про стягнення 81791,55грн., з яких: 57017,05грн. основного боргу, 11339,92грн. пені, 9350,43грн. інфляційного знецінення коштів, 4084,15грн. 3% річних.

На підтвердження позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань щодо здійснення орендних та інших платежів за договором №131-18 від 01.06.2018.

Ухвалою від 21.12.2021 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 252 ГПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Зокрема, частиною 5 статті 252 ГПК України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

У даному випадку клопотань про розгляд справи з повідомленням учасників справи до суду не надходило.

Згідно з частиною 8 статті 252 ГПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

28 грудня 2021 року від відповідача надійшов відзив на позов, в якому він наявність заборгованості визнав та погодився із здійсненими позивачем розрахунками заявлених до стягнення сум. В той же час, у зв`язку з тяжким фінансовим становищем фірми, яке пов`язане з припиненням господарської діяльності через військові дії у Донецькій та Луганських областях України, в яких здійснювалась основна частина статутної діяльності, позивач просить зменшити суму пені, інфляційного знецінення коштів та 3% річних до мінімальних, які має право застосовувати суд.

Згідно з частиною 2 статті 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі (частина 1 статті 248 ГПК України).

Відповідно до частини 4 статті 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно і повно дослідивши надані до матеріалів справи докази, суд встановив наступне.

01 червня 2018 року між позивачем, як орендодавцем, та відповідачем, як орендарем, укладено договір оренди нежитлових приміщень та відшкодування витрат на утримання будинку, прибудинкової території та централізованих комунальних послуг №131-18 (надалі - Договір).

Згідно з пунктом 1.1 Договору об`єктом оренди є нежитлові приміщення, розташовані у будинку Палацу Праці, що обліковується на балансі Об`єднання профспілок Харківської області (власника будинку), за адресою: м. Харків, майдан Конституції, 1, під`їзд 3, поверх 3, кімната (ти) № 33-15, загальною площею 36 кв.м., з урахуванням допоміжних приміщень загального користування.

Мета оренди - розміщення офісу (пункт 1.2 Договору).

Пунктом 3.1 Договору передбачено, що за користування орендованими приміщеннями орендар зобов`язаний не пізніше 10 числа кожного місяця перераховувати на рахунок орендодавця договірну орендну плату за поточний місяць і відшкодувати загальні для всього будинку і прибудинкової території витрати на їх утримання, та вартість спожитих комунальних послуг, що надаються у централізованому порядку, із розрахунку фактичних витрат на один квадратний метр площі будинку, пропорційно займаній орендарем площі: 80,64грн. - орендна плата за 1кв.м.; 58,50грн. - послуги з утримання, управління будинку та прибудинкової території за 1 кв.м.; 8,82грн. - центральне опалення за 1 кв.м.; 0,60 грн. - водопостачання за 1 кв.м.; 0,36грн. - каналізація за 1 кв.м. Загальна сума до сплати - 5361,12грн.

Крім того, орендар відшкодовує вартість спожитої електричної енергії відповідно до п. 2.2.7 Договору, за яким орендар відшкодовує орендодавцю вартість спожитої електричної енергії за кожний поточний місяць згідно показникам відраховуючого лічильника або, при його відсутності, за розрахунком встановленої потужності, не пізніше 10 числа наступного місяця.

За умовами пункту 6 Договору строк його дії встановлено до 31.05.2019.

За актом здачі-приймання нежитлових приміщень від 01.06.2018 орендовані приміщення передані відповідачу.

Згідно з Додатковою угодою №1 від 01.06.2018 орендар зобов`язаний щомісячно відшкодовувати орендодавцю витрати за користування внутрішньою лінією зв`язку (телефону 730-04-85) у розмірі 49,32грн.

Відповідно до Додаткової угоди №2 від 30.11.2018 щомісячну плату за користування приміщеннями було підвищено до 6026,40грн., із розрахунку 167,40грн. за один квадратний метр загальної площі помноженої на 36 кв.м.; у тому числі: 80,64грн. - орендна плата за 1 кв.м.; 76,68грн. - послуги з утримання, управління будинку та прибудинкової території за 1 кв.м.; 9,00грн. - центральне опалення за 1кв.м.; 0,72грн.- водопостачання за 1 кв.м.; 0,36 грн. - каналізація за 1 кв.м.

За умовами додаткової угоди №3 від 01.05.2019 строк дії договору подовжено до 31.08.2019, а додатковою угодою №4 від 01.09.2019 цей строк подовжено до 29.02.2020.

Згідно з Додатковою угодою № 5 від 31.12.2019 було збільшено розмір відшкодування витрат на управління, утримання будинку та прибудинкової території з 76,68 грн. до 93,48 грн. на 1 кв.м., в результаті чого щомісячну плату за користування приміщеннями було підвищено до 6631,20грн., із розрахунку 184,20 грн. за один квадратний метр загальної площі помноженої на 36 кв.м.; у тому числі: 80,64 грн. - орендна плата за 1 кв.м.; 93,48 грн. - послуги з утримання, управління будинку та прибудинкової території за 1 кв.м.; 9,00 грн. - центральне опалення за 1 кв.м.; 0,72грн.- водопостачання за 1 кв.м.; 0,36 грн. - каналізація за 1 кв.м та телефон 49,32грн./місяць.

Враховуючи систематичні порушення орендарем істотних умов договору щодо своєчасності і повноти оплати за користування орендованими приміщеннями, орендодавець письмово повідомив орендаря (лист від 13.02.2020 р. №88) про свою незгоду на подовження зазначеного договору після спливу його строку і просив своєчасно, тобто до 29.02.2020 звільнити приміщення від свого майна і повернути його орендодавцеві з підписанням відповідного акту, передбаченого ст.795 ЦК України у якості обов`язкового.

29 лютого 2020 року орендарем були повернуті приміщенні орендодавцеві, що підтверджується відповідним Актом прийому-передачі нежитлових приміщень.

За період користування орендованим майном (01.06.2018 - 29.02.2020) відповідач неналежним чином виконував свої договірні зобов`язання та допустив виникнення заборгованості за користування орендованими приміщеннями за період з 11.05.2019 по 29.02.2020 в розмірі 57017,05грн., з яких: 26127,36 грн. орендної плати, 26767,69 грн. - за послуги з управління, утримання будинку та прибудинкової території, 3240,00 грн. - за централізоване опалення, 259,20 грн. - за водопостачання, 129,60 грн. - за каналізацію та 493,20 за телефон.

Крім того, відповідно до п. 4.3 Договору у випадку прострочення платежів орендар зобов`язаний самостійно нараховувати та перераховувати на рахунок орендодавця пеню у розмірі 0,1 % від суми простроченого платежу за кожен день затримки, починаючи з 01 числа наступного за розрахунковим місяця, з урахуванням встановлених обмежень.

Відповідач визнав суму заборгованості у розмірі 90764,94 грн. у тому числі 57017,05 грн. основного боргу та 33747,89 грн. пені, що підтверджується підписаним сторонами та скріпленим їх печатками актом звіряння розрахунків від 13.03.2020, листом від 22.12.2020 №336/12 та Актом повернення приміщень від 29.02.2020.

На прохання орендаря (лист від 12.03.2020 №148/03) сторонами було укладено Додаткову угоду №6 від 13.03.2020 про реструктуризацію (розстрочення) заборгованості у сумі 90764,94грн. упродовж шести місяців рівними частками, за встановленим сторонами графіком: у квітні 2020 - 15139,94 грн.; у травні 2020 - 15125,00 грн.; у червні 2020 - 15125,00 грн.; у липні 2020 р. - 15125,00 грн.; у серпні 2020 - 15125,00 грн. та у вересні 2020 р. - 15125,00 грн. Крім того, керуючись ст. 259 ЦК України, сторони домовились про збільшення загального строку давності до шести років.

Однак до даного часу відповідач умови Договору, у тому числі Додаткової угоди №6 від 13.03.2020 про реструктуризацію (розстрочення) заборгованості у сумі 90764,94грн., не виконав, що підтверджується актами звірки взаємних розрахунків станом на 13.03.2020, 10.12.2020, 31.10.2021 та не заперечується відповідачем у відзиві.

Враховуючи невиконання відповідачем своїх договірних зобов`язань, позивач звернувся до господарського суду Харківської області з даним позовом, у якому просить стягнути з відповідача на свою користь 57017,05грн. основного боргу, 11339,92грн. пені, 9350,43грн. інфляційного знецінення коштів, 4084,15грн. 3% річних. При цьому, позивач у позові зазначив, що при підготовці позовної заяви він здійснив перерахування суми пені відповідно до вимог законодавства, у зв`язку з чим на час подачі позову сума пені, яка залишилася непогашеною, складає саме 11339,92грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Відповідно до статті 762 ЦК України встановлено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За умовами статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Судом встановлено, що у відповідача існує заборгованість перед позивачем за Договором у загальну розмірі 57017,05грн., яка до даного часу не погашена.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно статей 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідач докази сплати заборгованості за Договором не надав, факт її наявності визнав у відзиві на позов.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Частиною 1 статті 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

У зв`язку з цим, суд вважає позовні вимоги про стягнення 57017,05грн. основного боргу законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Згідно зі статтею 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Крім того, частиною 2 статті 625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

На підставі вищевказаних норм законодавства та умов Договору позивач здійснив нарахування відповідачу 11339,92грн. пені за прострочення платежів за період з 01.06.2019 по 31.08.2020, 9350,43грн. інфляційного знецінення коштів за період з 11.01.2019 по 31.10.2021, 4084,15грн. - три проценти річних за користування чужими грошима за період з 11.01.2019 по 30.11.2021.

Перевіривши розрахунки вищевказаних сум, суд визнав їх такими, що відповідають обставинам справи та вимогам чинного законодавства, а тому позовні вимоги про їх стягнення підлягають задоволенню в повному обсязі.

При цьому, суд відхиляє клопотання відповідача про зменшення пені з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Таким чином, при вирішенні судом питання про зменшення пені слід враховувати не самий лише розмір збитків, які були спричинені правопорушенням, але й "інші обставин, які мають істотне значення".

Зокрема, статтею 233 ГПК України визначено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Отже, суду в обов`язковому порядку слід враховувати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Втім, відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження існування вищевказаних обставин.

Зокрема, відповідачем не доведено факту знаходження підприємства у тяжкому фінансовому стані або виникнення інших суттєвих негативних наслідків для інтересів відповідача у зв`язку із сплатою пені в установленому Договором розмірі.

У зв`язку з цим, суд не вбачає підстав для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені.

Щодо заяви про зменшення заявлених до стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат, суд зауважує, що вказані нарахування за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Отже, проценти та інфляційні, передбачені ст. 625 ЦК України, не є штрафними санкціями, а тому вони не можуть бути зменшені судом за клопотанням сторони.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

При цьому, суд враховує, що згідно зі статтею 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки в позовній заяві міститься вимога майнового характеру про стягнення 81791,55грн., сума судового збору за подання даного позову складає 2270,00грн. (81791,55грн. х 1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021, тобто 2270,00грн.), а тому саме в цьому розмірі витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Інтон" ( 61200, м.Харків, майдан Конституції, Палац Праці, буд.1, 3 під`їзд, кімната 33-15, код 21199750) на користь Підприємства "Палац Праці" Об`єднання профспілок Харківської області (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.1, під`їзд 3, поверх 5, код 30238257) 57017,05грн. основного боргу, 11339,92грн. пені, 9350,43грн. інфляційного знецінення коштів, 4084,15грн. 3% річних, а також 2270,00грн. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено "21" лютого 2022 р.

Суддя М.В. Калантай