УХВАЛА

21 лютого 2022 року

м. Київ

cправа № 910/17344/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Зуєва В.А. - головуючого, Берднік І.С., Міщенка І.С.

розглянув заяву Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро"

про відвід колегії суддів Зуєва В.А., Берднік І.С., Міщенко І.С.

від розгляду справи № 910/17344/20

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 (у складі колегії суддів: Куксов В.В. (головуючий), Шаптала Є.Ю., Тищенко А.І.)

на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 26.08.2021 (суддя Мандриченко О.В.)

та рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 (суддя Мандриченко О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе"

до Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Смартленд"

про усунення перешкод у користуванні майном,

ВСТАНОВИВ:

28.12.2021 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 (повний текст складено 20.12.2021), на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 26.08.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі № 910/17344/20, подана 23.12.2021 безпосередньо до суду касаційної інстанції засобами поштового зв`язку.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 19.01.2022 було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021, на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 26.08.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі № 910/17344/20 і призначено розгляд справи на 16.02.2022.

У судовому засіданні представником Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" - адвокатом Кучерук Н.С. було усно повідомлено про наявність, на її думку, підстав для відводу колегії суддів з посиланням на частину третю статті 38 Господарського процесуального кодексу України та заявлено клопотання про надання часу для підготовки обґрунтованого відводу.

21.02.2022 до Верховного Суду надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" про відвід колегії суддів у складі Зуєва В.А., Берднік І.С., Міщенка І.С. від розгляду справи № 910/17344/20, подана 18.02.2022.

Зазначену заяву з посиланням на положення пункту 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України обґрунтовано ймовірною упередженістю та необ`єктивністю колегії суддів у складі: Зуєва В.А., Берднік І.С. та Міщенка І.С., оскільки, на думку заявника, під час розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" в судовому засіданні 16.02.2022, представник відповідача був позбавлений можливості навести свої доводи, міркування щодо заяви позивача про долучення доказів з додатками, внаслідок відмови Суду в задоволенні вказаної заяви до розгляду клопотання відповідача про ознайомлення з матеріалами справи.

Розглянувши зазначену заяву, Суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено права та обов`язки учасників справи, в тому числі, право подавати заяви, зокрема і про відвід судді.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статтях 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

В силу положень частин другої та третьої статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи; відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

При вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій)

Суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді (суддів) під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді (суддів), які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його (їх) безсторонність.

Так, за висновком Європейського суду з прав людини у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Щодо об`єктивного критерію, окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення Суду у справі Газета Україна-Центр проти України, no. 16695/04, від 15.07.2010).

Разом з тим, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

При об`єктивному підході до встановлення наявності/відсутності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність, зважаючи на безпосередню поведінку судді.

Водночас, приписами частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, доводи Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" зводяться до незгоди з послідовністю вирішення колегію суддів процесуальних питань під час розгляду касаційної скарги.

Відповідно до частин другої - четвертої статті 198 Господарського процесуального кодексу України при колегіальному розгляді справи головуючим у судовому засіданні є суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час розподілу справи. Головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку з дотриманням прав учасників судового процесу.

Згідно з частиною третьою статті 200 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил.

За змістом частин третьої та четвертої статті 201 Господарського процесуального кодексу України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Головуючий встановлює особи тих, хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

Частиною першою статті 207 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Таким чином, саме на головуючого покладається завдання з визначення послідовності процесуальних дій (у тому числі щодо клопотань сторін) з метою забезпечення додержання порядку їх вчинення, а також здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з протоколу судового засідання, яке відбулося 16.02.2022, головуючим, у тому числі, було відкрито судове засідання з розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе", встановлено осіб учасників судового процесу та визначено послідовність розгляду їх клопотань: клопотання позивача про долучення документів до матеріалів справи та відповідних клопотань представників відповідача.

Так, за результатами розгляду клопотання позивача про долучення документів до матеріалів справи було відмовлено в його задоволенні та оголошено перерву в судовому засіданні (16.02.2022), у зв`язку з поданням представником відповідача клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

У контексті наведеного, колегія суддів зазначає, що вищевказані доводи заявника зводяться лише до незгоди з процесуальними рішеннями Суду.

Імперативними положеннями частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, доводи заявника є такими, що не узгоджуються із наведеними вище нормами законодавства, ґрунтуються на припущеннях, не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності або неупередженості судді та могли би бути підставою для відводу у розумінні статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, сама по собі незгода учасника справи із процесуальними рішеннями судді не свідчить про її упередженість, необ`єктивність чи заінтересованість і не є підставою для відводу останньої відповідно до наведених норм Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання, без наявності певних доказів чи інформації на їх підтвердження не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості суддів.

Відповідно до частин першої та другої статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі; питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

За змістом частини третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як вбачається із заяви про відвід, то її було надіслано представником Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" - адвокатом Кучерук Н.С. засобами поштового зв`язку 18.02.2022.

При цьому, на адресу Суду зазначена заява надійшла 21.02.2022, що підтверджується штампом Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду та даними сайту Укрпошти за штриховим ідентифікатором поштового відправлення № 308.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 16.02.2022 було оголошено перерву у судовому засіданні з розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021, на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 26.08.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у цій справі до 23.02.2022.

У такий спосіб, оскільки заява відповідача про відвід надійшла до Суду менше ніж за три робочі дні до наступного судового засідання, то відповідно до положень абзацу 2 частини третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

З огляду на викладене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" про відвід колегії суддів у складі Зуєва В.А., Берднік І.С. та Міщенка І.С. від розгляду справи № 910/17344/20.

Керуючись 35, 38, 39, 234, 314 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Приватному акціонерному товариству "Готель "Дніпро" у задоволенні заяви про відвід колегії суддів у складі Зуєва В.А., Берднік І.С. та Міщенка І.С. у справі № 910/17344/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий В.А. Зуєв

Судді І.С. Берднік

І.С. Міщенко