УХВАЛА

м. Київ

16.02.2022Справа № 910/2066/22

Суддя Привалов А.І., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Міжнародна Енергетична Компанія"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Експертна компанія "Контакт"; 2) Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС"; 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніон-Центр"

про забов`язання вчинити дії, визнання недійсним договору купілі-продажу обладнання

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство "Міжнародна Енергетична Компанія" з позовною заявою до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Експертна компанія "Контакт"; 2) Публічного акціонерного товариства "Управління будівництва Хмельницької АЕС"; 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Юніон-Центр" про забов`язання вчинити дії, визнання недійсним договору купівлі-продажу обладнання.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як встановлено судом, позовна заява всупереч п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України взагалі не містить правого обґрунтування підстав заявленого позов в частині зобов`язання ТОВ "Експертна компанія "Контакт" підтвердити відповідність складення звіту про незалежну оцінку від 07.11.2021 нормативно-правовим вимогам та законодавству України, а також на необхідність застосування вказаного способу захисту порушених прав позивача, який не узгоджується з положеннями ч. 2 ст. 16 ЦК України та ч. 2 ст. 20 ГК України.

Так, у своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 01 жовтня 2019 року у справі № 910/3907/18, від 06 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19.

Крім того, обраний позивачем спосіб захисту має бути реальним та можливий до виконання у примусовому порядку.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" визначено, що станом на 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 2481,00 грн.

За умовами підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, в останній визначено дві позовні вимоги немайнового характеру: про зобов`язання вчинити дії та визнання недійсним договору.

Таким чином, при зверненні до суду позивач мав сплатити судовий збір за розгляд вимог немайнового характеру - 4962,00 грн.

Приписами статті 9 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

На підтвердження сплати судового збору до матеріалів позовної заяви додано платіжне доручення № 101 від 08.02.2022 на суму 2692,00 грн, за яким судом перевірено зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. А також, додано витяг з інтернет-банкінгу Ощадбанку, з якого неможливо встановити ані платника судового збору, ані одержувача платежу, ані номер платіжного документу, що позбавляє суд можливості перевірити зарахування суми судового збору в розмірі 2300,00 грн до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, суд дійшов висновку про недоплату судового збору за розгляд даної позовної заяви, що становить 2300,00 грн.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Міжнародна Енергетична Компанія" без руху.

2. Встановити Приватному акціонерному товариству "Міжнародна Енергетична Компанія" строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Приватному акціонерному товариству "Міжнародна Енергетична Компанія" усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- доказів сплати судового збору в сумі 2300,00 грн за реквізитами Господарського суду міста Києва а саме: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA3026001; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті), Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд м. Києва (назва суду, де розглядається справа);

- письмового правового обґрунтування підстав заявленого позову та обраного способу захисту до відповідача-1, виходячи з положень ч. 2 ст. 16 ЦК України, ч. 2 ст. 20 ГК України та правових позицій Верховного Суду, з доказами його направлення на адресу відповідачів.

4. Роз`яснити Приватному акціонерному товариству "Міжнародна Енергетична Компанія", що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набирає законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Привалов