УХВАЛА

21.02.2022Справа № 910/2501/22

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини»

до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

про витребування майна

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі відповідач), в якому просить суд витребувати у Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на користь виробничої компанії «Гірничі машини» майно у належному стані, яке було передане згідно договору позички № 553-18 від 30.04.2018.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 162 Господарського кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, у поданій до суду позовній заяві, Приватне акціонерне товариство «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» просить суд витребувати у Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на користь виробничої компанії «Гірничі машини» майно у належному стані, яке було передане згідно договору позички № 553-18 від 30.04.2018, проте позивачем не вказано яке саме майно необхідно витребувати у відповідача, враховуючи умови укладеного договору щодо переліку індивідуального визначеного майна у додатку № 1 та додатку № 2 до договору позички № 553-18 від 30.04.2018, а також з огляду на долучені до позовної заяви акти приймання-передачі № 1 від 01.12.2018 та № 2 від 01.12.2018.

Зокрема, у поданій до суду позовній заяві, Приватне акціонерне товариство «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» посилається на додатки до договору позички № 553-18 від 30.04.2018 та додаткові угоди до вказаного договору, проте в додатках до позовної заяви б/н від 16.02.2022 відсутні документи на які посилається позивач у позовній заяві, а саме додатки до договору позички № 553-18 від 30.04.2018 та всі додаткові угоди до договору позички № 553-18 від 30.04.2018.

Крім того, статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ст. 1 Закон України «Про судовий збір», збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350 грн. 00 коп.). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.).

Суд зазначає, що Приватним акціонерним товариством «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» заявлено вимогу про витребування у Комунального підприємства виконавчого органу Київраду (Київської міської державної адміністрації) на користь виробничої компанії «Гірничі машини» майно у належному стані, яке було передане згідно договору позички № 553-18 від 30.04.2018.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Тобто, такі позовні вимоги мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 162 і статті 163 ГПК такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, вимога Приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» про витребування у Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на користь виробничої компанії «Гірничі машини» майно у належному стані, яке було передане згідно договору позички № 553-18 від 30.04.2018 є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості такого майна.

Проте, Приватним акціонерним товариством «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» надано докази сплати судового збору лише у розмірі 2 481, 00 грн.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до п. 1.2. договору позички № 553-18 від 30.04.2018 вартість об`єкта позички на дату укладення цього договору становить 209 139 725, 46 грн.

В свою чергу, у позовній заяві позивач вказує, що на підставі договору позички № 553-18 від 30.04.2018 відповідачу передано майно на загальну суму 38 679 660, 42 грн.

Разом з тим, відповідно до долучених до позовної заяви актів приймання-передачі № 1 від 01.12.2018 та № 2 від 01.12.2018 відповідачу передано майно на загальну суму 35 545 327, 66 грн.

Суд зазначає, що чинним законодавством покладено на позивача обов`язок зі сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі відповідно до заявлених вимог, при цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами.

Таким чином, Приватному акціонерному товариству «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» необхідно надати суду належним чином засвідчені читабельні копії додатків до договору позички № 553-18 від 30.04.2018 та всі додаткові угоди до договору позички № 553-18 від 30.04.2018; конкретизувати позовні вимоги, зазначивши яке саме майно необхідно витребувати у відповідача; надати суду документально підтверджені відомості про дійсну вартість спірного майна яке просить витребувати позивач, для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру та, відповідно, доплатити судовий збір у встановленому законом порядку, виходячи із розміру спірного майна, яке позивач просить суд витребувати з незаконного володіння.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про витребування майна - залишити без руху.

2. Встановити Приватному акціонерному товариству «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини» строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

- надати суду належним чином засвідчені читабельні копії додатків до договору позички № 553-18 від 30.04.2018 та всі додаткові угоди до договору позички № 553-18 від 30.04.2018;

- конкретизувати позовні вимоги, зазначивши яка саме майно необхідно витребувати у відповідача;

- надати суду документально підтверджені відомості про дійсну вартість спірного майна яке просить витребувати позивач, для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру та, відповідно, доплатити судовий збір у встановленому законом порядку, виходячи із розміру спірного майна, яке позивач просить суд витребувати з незаконного володіння.

3. Попередити Приватне акціонерне товариство «Науково-виробнича компанія «Гірничі машини», що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 21.02.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.