ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

23.02.2022м. ДніпроСправа № 910/17944/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Фещенко Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Євтушенко Д.Є.

та представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Август О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку підготовчого провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ароматєка" (м. Дніпро)

про стягнення суми доходів за користування майном у розмірі 1 520 712 грн. 63 коп. Суддя Фещенко Ю.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ароматєка" (далі - відповідач) суму доходів, які відповідач отримав за весь час користування торговим обладнанням в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м.Київ, вулиця Хрещатик, 38/вулиця Б. Хмельницького, 2, згідно з розрахунком суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, заявленої до стягнення з відповідача, починаючи з 14.08.2021 по дату подачі позовної заяви, у розмірі 1 520 712 грн. 63 коп.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

- Товариству з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" належить на праві власності наступне торгове обладнання:

- корнер "Sensai" D-3000 Н-2200;

- торгове обладнання Killian секція № 1 (2300*1340*250);

- торгове обладнання Killian секція № 2 (2300*1340*250);

- торгове обладнання Killian секція № 2 (2300*1340*250)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 3 (950*1500*528);

- торгове обладнання Killian секція № 3 (950* 1500*528)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700);

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700)2;

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350);

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350)1;

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350)_2;

- торгове обладнання Killian секція № 6 (4250*670) (надалі - торгове обладнання), про що свідчать договори поставки та акти приймання-передачі основних засобів. Згідно з даними бухгалтерської довідки вартість торгового обладнання складає 749 720 грн. 00 коп.;

- 01.09.2012 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бомонд Групп" був укладений договір оренди обладнання № 010912-1 з усіма додатками, за яким торгове обладнання передавалось в строкове платне користування ТОВ "Бомонд Групп", що в подальшому було розміщено в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38/вул. Б. Хмельницького, 2, згідно з договором суборенди приміщень № 00034/2016/ДО від 04.11.2016, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Рубльовой К.О. за реєстраційними № 1664, 1665, де вищевказане торгове обладнання використовувалося для здійснення роздрібної торгівлі парфумерією та косметичними засобами;

- 13.08.2021 ТОВ "Бомонд Групп" на підставі договору про внесення змін та доповнень № 12 від 13.08.2021 до договору суборенди приміщень № 00034/2016/ДО від 04.11.2016, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Рубльовой К.О. за реєстраційними № 1664, 1665, припинив орендні відносини щодо нежитлового приміщення на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38/вул. Б. Хмельницького, 2, та повернув орендодавцеві приміщення з орендного користування за відповідним актом, проте торгове обладнання згідно з пунктом 3.5.1 у редакції договору про внесення змін та доповнень № 12 від 13.08.2021 залишилось у приміщенні та з 14.08.2021 вказаним обладнанням почав незаконно користуватись відповідач;

- на письмове звернення позивача до відповідача з вимогою щодо повернення торгового обладнання або укладення договору на поставку товарів парфумерно-косметичного призначення з наступним їх продажем з використанням торгового обладнання, відповідач не надав відповіді та не здійснив жодних дій, які б свідчили про намір самостійно повернути майно позивачу;

- позивач повторно звертався до відповідача з вимогою припинити використання торгового обладнання, повернути його та виплатити весь дохід від використання цього обладнання або оплатити вартість торгового обладнання або продовжити використання обладнання з метою реалізації товарів парфумерно-косметичного призначення, які можуть бути закуплені у позивача, проте відповідач жодним чином не відреагував на повторне звернення;

- з дати початку незаконного користування відповідачем оскаржуваним обладнанням до дати подання позову до суду, тобто з 14.08.2021 по 02.11.2021 приблизний обсяг доходів від продажу товарів торгових марок "Sensai" та "Killian" за вказаний період має становити 1 520 712 грн. 63 коп.;

- позивач вважає, що існують законні підстави передання доходів, які відповідач міг отримати за весь час користування чужим майном - торговим обладнанням в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38, /вул. Б. Хмельницького, 2, за у період з 14.08.2021 до дати подання позовної заяви;

- обґрунтування ціни позовної заяви складається із суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, що випливає з розрахунку ТОВ "Бомонд Групп" за вих. номером 364/10-2021 від 26.10.2021 та розрахунку суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, який заявлений до стягнення з відповідача № 77/11-2021 від 02.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.112021 матеріали справи №910/17944/21 передано за підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2021 матеріали справи № 910/17944/21передано для розгляду судді Фещенко Ю.В.

Ухвалою суду від 04.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.02.2022.

Від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.суду №4799/22 від 31.01.2022), в якому він просив суд відкласти розгляд справи, посилаючись на неможливість забезпечити участь представника позивача у судовому засіданні 01.02.2022 через збіг непередбачуваних обставин, у тому числі, захворювання представника на коронавірус.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. суду № 4827/22 від 31.01.2022), в якому він проти задоволення позовних вимог заперечує у повному обсязі, посилаючись на те, що володільцем спірного торговельного обладнання є ТОВ "Бомонд Групп", право володіння якого підтверджуються укладеним з позивачем договором оренди; при цьому, саме ТОВ "Бомонд Групп" залишив вказане майно в нежитлових приміщеннях ТОВ "Перший Універмаг", які на теперішній час орендує відповідач. Так, відповідач звертався щодо демонтажу вказаного торговельного обладнання, однак вказані звернення не були задоволені ТОВ "Бомонд Групп", обладнання не вивезено. При цьому, як зазначає відповідач, він не володіє і не володів майном позивача, що виключає можливість вимагати від відповідача сплати будь-яких доходів.

Підготовче засідання, призначене на 01.02.2022, не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному з 01.02.2022 по 07.02.2022 включно.

Враховуючи усунення обставин, які перешкоджали проведенню підготовчого засідання, ухвалою суду від 08.02.2022 підготовче засідання було призначено на 23.02.2022.

Від відповідача надійшла заява (вх. суду 8705/22 від 22.02.2022), в якій він просив суд залучити до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ТОВ "Бомонд Групп" та ТОВ "Перший Універмаг", посилаючись на те, що рішення у даній справі може вплинути на їх та обов`язки.

Від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.суду №8890/22 від 23.02.2022), в якому він просив суд відкласти розгляд справи, посилаючись на неможливість забезпечити участь представника позивача у судовому засіданні 23.02.2022 через збіг непередбачуваних обставин, у тому числі, захворювання представника на коронавірус.

У підготовче засідання 23.02.2022 з`явився представник відповідача; представник позивача у вказане засідання не з`явився, подавши клопотання про відкладення розгляду справи, отже, про день, час та місце судового засідання позивач був повідомлений належним чином.

Суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи з огляду на таке.

Ухвалою суду від 08.02.2022, зокрема, призначено підготовче засідання на 23.02.2022, викликано представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

В той же час, в даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 183 та 202 Господарського процесуального кодексу України, відсутні.

До вказаного висновку суд прийшов з огляду на наступне:

- відповідно до частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

- в даному випадку суд не може визнати причини неявки у судове засідання представника позивача поважними, оскільки такі причини позивачем не вказані, а зазначено лише про існування непередбачуваних обставин, в тому числі захворювання представника на коронавірус. При цьому, ні конкретних непередбачуваних обставин, ні доказів їх існування, ні доказів хвороби представника позивача на коронавірус, що завжди встановлюється за результатом проведення медичного аналізу (результату тесту), а ні медичної довідки щодо перебування представника на лікарняному суду не надано.

Більше того, суд відзначає, що аналогічні причини неможливості явки у судове засідання були вказані позивачем ще в клопотання про відкладення розгляду справи (вх.суду №4799/22 від 31.01.2022). Отже, виглядає сумнівним існування, як вказав позивач, непередбачуваних обставин протягом вже 23 днів, як і захворювання представника, яке також триває 23 дні.

Крім того, позивач, бажаючи взяти участь у судовому засіданні, проте позбавлений можливості з`явитися до суду, відповідно до приписів статті 197 Господарського процесуального кодексу України мав право взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, а також поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду може бути здійснено за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon". Проте відповідного клопотання позивачем заявлено не було.

Більше того, 05.03.2022 закінчується строк підготовчого провадження, отже в даному випадку суд позбавлений можливості відкласти підготовче засідання, при цьому, завдання підготовчого провадження станом на 23.02.2022 не є виконаним, в матеріалах справи відсутні всі заяви по суті справи; позивачем не підтверджено про надання всіх необхідних доказів та повідомлення суду всіх відомих йому обставин. При цьому, десяти днів, що залишилися буде недостатньо для виготовлення повного тексту ухвали суду від 23.02.2022, її відправлення, поштового перебігу, а також завчасного повідомлення позивача про дату наступного судового засідання, що має бути здійснено не пізніше ніж за 5 днів до такого засідання.

Слід наголосити, що саме позивачем не подано відповідь на відзив на позовну заяву, при цьому, судом з`ясовано, що відзив на позовну заяву позивач отримав ще 02.02.2022, однак позивач не повідомив суду причини неподання відповіді на відзив на позовну заяву, що унеможливлює проведення підготовчого засідання 23.02.2022 без участі його представника та закриття підготовчого провадження.

Враховуючи вказані вище обставини, суд приходить до висновку, що неявка представника позивача у підготовче засідання 23.02.2022 перешкоджає розгляду справи (у даному випадку унеможливлює закриття підготовчого провадження за існуючих обставин; підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 183 та 202 Господарського процесуального кодексу України, також відсутні).

Враховуючи вказане, суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" та від 14.10.2007 р. у справі "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004, постанова Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 922/3016/17).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (постанова Верховного Суду від 14.04.2020 у справі № 910/15330/19, від 31.03.2020 у справі №910/11383/19).

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України);

Суд вважає, що позивач не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні його представника та вважає можливим провести судове засідання за його відсутності.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представника відповідача,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ароматєка" (далі - відповідач) суму доходів, які відповідач отримав за весь час користування торговим обладнанням в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вулиця Хрещатик, 38/вулиця Б. Хмельницького, 2, згідно з розрахунком суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, заявленої до стягнення з відповідача, починаючи з 14.08.2021 по дату подачі позовної заяви, у розмірі 1 520 712 грн. 63 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

- Товариству з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" належить на праві власності наступне торгове обладнання:

- корнер "Sensai" D-3000 Н-2200;

- торгове обладнання Killian секція № 1 (2300*1340*250);

- торгове обладнання Killian секція № 2 (2300*1340*250);

- торгове обладнання Killian секція № 2 (2300*1340*250)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 3 (950*1500*528);

- торгове обладнання Killian секція № 3 (950* 1500*528)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700);

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700)_1;

- торгове обладнання Killian секція № 4 (950*700)2;

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350);

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350)1;

- торгове обладнання Killian секція № 5 (950*650*350)_2;

- торгове обладнання Killian секція № 6 (4250*670) (надалі - торгове обладнання), про що свідчать договори поставки та акти приймання-передачі основних засобів. Згідно з даними бухгалтерської довідки вартість торгового обладнання складає 749 720 грн. 00 коп.;

- 01.09.2012 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бомонд Групп" був укладений договір оренди обладнання № 010912-1 з усіма додатками, за яким торгове обладнання передавалось в строкове платне користування ТОВ "Бомонд Групп", що в подальшому було розміщено в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38/вул. Б. Хмельницького, 2, згідно з договором суборенди приміщень № 00034/2016/ДО від 04.11.2016, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Рубльовой К.О. за реєстраційними № 1664, 1665, де вищевказане торгове обладнання використовувалося для здійснення роздрібної торгівлі парфумерією та косметичними засобами;

- 13.08.2021 ТОВ "Бомонд Групп" на підставі договору про внесення змін та доповнень № 12 від 13.08.2021 до договору суборенди приміщень № 00034/2016/ДО від 04.11.2016, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Рубльовой К.О. за реєстраційними № 1664, 1665, припинив орендні відносини щодо нежитлового приміщення на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38/вул. Б. Хмельницького, 2, та повернув орендодавцеві приміщення з орендного користування за відповідним актом, проте торгове обладнання згідно з пунктом 3.5.1 у редакції договору про внесення змін та доповнень № 12 від 13.08.2021 залишилось у приміщенні та з 14.08.2021 вказаним обладнанням почав незаконно користуватись відповідач;

- на письмове звернення позивача до відповідача з вимогою щодо повернення торгового обладнання або укладення договору на поставку товарів парфумерно-косметичного призначення з наступним їх продажем з використанням торгового обладнання, відповідач не надав відповіді та не здійснив жодних дій, які б свідчили про намір самостійно повернути майно позивачу;

- позивач повторно звертався до відповідача з вимогою припинити використання торгового обладнання, повернути його та виплатити весь дохід від використання цього обладнання або оплатити вартість торгового обладнання або продовжити використання обладнання з метою реалізації товарів парфумерно-косметичного призначення, які можуть бути закуплені у позивача, проте відповідач жодним чином не відреагував на повторне звернення;

- з дати початку незаконного користування відповідачем оскаржуваним обладнанням до дати подання позову до суду, тобто з 14.08.2021 по 02.11.2021 приблизний обсяг доходів від продажу товарів торгових марок "Sensai" та "Killian" за вказаний період має становити 1 520 712 грн. 63 коп.;

- позивач вважає, що існують законні підстави передання доходів, які відповідач міг отримати за весь час користування чужим майном - торговим обладнанням в нежитловому приміщенні на першому поверсі в будівлі - Універмаг ЦУМ за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 38, /вул. Б. Хмельницького, 2, за у період з 14.08.2021 до дати подання позовної заяви;

- обґрунтування ціни позовної заяви складається із суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, що випливає з розрахунку ТОВ "Бомонд Групп" за вих. номером 364/10-2021 від 26.10.2021 та розрахунку суми доходів за весь час користування торговим обладнанням, який заявлений до стягнення з відповідача № 77/11-2021 від 02.11.2021.

Ухвалою суду від 08.02.2022 підготовче засідання було призначено на 23.02.2022, викликано представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Більше того, враховуючи дату відкриття провадження у даній справі - 04.01.2022, строк підготовчого провадження у даній справі закінчується 05.03.2022.

Від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.суду №8890/22 від 23.02.2022), в якому він просив суд відкласти розгляд справи, посилаючись на неможливість забезпечити участь представника позивача у судовому засіданні 23.02.2022 через збіг непередбачуваних обставин, у тому числі, захворювання представника на коронавірус.

У підготовче засідання 23.02.2022 з`явився представник відповідача; представник позивача у вказане засідання не з`явився, подавши клопотання про відкладення розгляду справи, отже, про день, час та місце судового засідання позивач був повідомлений належним чином.

Суд вважав за необхідне відмовити у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи з огляду на таке.

Ухвалою суду від 08.02.2022, зокрема, призначено підготовче засідання на 23.02.2022, викликано представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

В той же час, в даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 183 та 202 Господарського процесуального кодексу України, відсутні.

До вказаного висновку суд прийшов з огляду на наступне:

- відповідно до частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

- в даному випадку суд не може визнати причини неявки у судове засідання представника позивача поважними, оскільки такі причини позивачем не вказані, а зазначено лише про існування непередбачуваних обставин, в тому числі захворювання представника на коронавірус. При цьому, ні конкретних непередбачуваних обставин, ні доказів їх існування, ні доказів хвороби представника позивача на коронавірус, що завжди встановлюється за результатом проведення медичного аналізу (результату тесту), а ні медичної довідки щодо перебування представника на лікарняному суду не надано.

Більше того, суд відзначає, що аналогічні причини неможливості явки у судове засідання були вказані позивачем ще в клопотання про відкладення розгляду справи (вх.суду №4799/22 від 31.01.2022). Отже, виглядає сумнівним існування, як вказав позивач, непередбачуваних обставин протягом вже 23 днів, як і захворювання представника, яке також триває 23 дні.

Крім того, позивач, бажаючи взяти участь у судовому засіданні, проте позбавлений можливості з`явитися до суду, відповідно до приписів статті 197 Господарського процесуального кодексу України мав право взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, а також поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду може бути здійснено за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon". Проте відповідного клопотання позивачем заявлено не було.

Більше того, 05.03.2022 закінчується строк підготовчого провадження, отже в даному випадку суд позбавлений можливості відкласти підготовче засідання, при цьому, завдання підготовчого провадження станом на 23.02.2022 не є виконаним, в матеріалах справи відсутні всі заяви по суті справи; позивачем не підтверджено про надання всіх необхідних доказів та повідомлення суду всіх відомих йому обставин. При цьому, десяти днів, що залишилися буде недостатньо для виготовлення повного тексту ухвали суду від 23.02.2022, її відправлення, поштового перебігу, а також завчасного повідомлення позивача про дату наступного судового засідання, що має бути здійснено не пізніше ніж за 5 днів до такого засідання.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Господарським процесуальним кодексом України певних процесуальних дій.

Інститут строків в господарському процесі сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників господарського процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - Господарським процесуальним кодексом України.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України"). Тобто, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Слід наголосити, що саме позивачем не подано відповідь на відзив на позовну заяву, при цьому, судом з`ясовано, що відзив на позовну заяву позивач отримав ще 02.02.2022, однак позивач не повідомив суду причини неподання відповіді на відзив на позовну заяву, а також про існування такого наміру у позивача, що унеможливлює проведення підготовчого засідання 23.02.2022 без участі його представника та закриття підготовчого провадження.

Враховуючи вказане, суд було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" та від 14.10.2007 р. у справі "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004, постанова Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 922/3016/17).

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України);

Суд вважає, що позивач не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні його представника та вважає можливим провести судове засідання за його відсутності.

За приписами пункту 2 частини 1 та пункту 3 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини 1 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до статті 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Господарський суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому, суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Під час аналізу обставин у даній справі, суд застосовує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду від 16.10.2020 по справі № 910/8816/19, в якій наведено такий аналіз норм статті 226 Господарського процесуального кодексу України, а також механізм її застосування:

Положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 1 статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами пункту 2 частини 1 та пункту 3 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Водночас частиною 1 статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Приписами статті 181 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим частиною 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності іякщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він повинен повідомити суд про причини неявки, і у випадку визнання таких причин поважними суд може відкласти розгляд справи.

Як було встановлено судом вище, поважні причини неявки представника позивача у підготовче засідання 23.02.2022 відсутні; також судом було встановлено, що неявка представника позивача у підготовче засідання 23.02.2022 перешкоджає розгляду справи (у даному випадку унеможливлює закриття підготовчого провадження за існуючих обставин; підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 183 та 202 Господарського процесуального кодексу України, також відсутні).

Разом з тим частина 4 статті 202, пункт 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

В даному випадку (як і справі № 910/8816/19, що розглядалась Верховним Судом за аналогічних обставин) судом встановлено, що позивач не забезпечив явку уповноважених представників 23.02.2022. Про причини неявки позивач суд не повідомив (зокрема, не зазначив конкретних причин та не надав жодного доказу їх існування), а також не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд приходить до висновку про наявність підстав, передбачених частиною 4 статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позову без розгляду.

Аналогічних правових висновків дійшла об`єднана палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, у якій відійшла від правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 № 904/11194/15.

Так, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 виклала висновок щодо застосування норми пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть, у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

Окрім того, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ароматєка" без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 16.03.2021 по справі №910/10593/20, від 23.03.2021 по справі № 916/1873/20, від 21.07.2021 по справі №915/617/20.

При цьому, суд відзначає, що Верховним Судом (у складі Касаційного цивільного суду та Касаційного адміністративного суду) щодо питань застосування норм Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно, сформовано правову позицію щодо неможливості залишення позову без розгляду, у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання на стадії підготовчого провадження. З приводу чого суд зазначає наступне.

У зв`язку з різною практикою застосування Верховним Судом положень процесуальних кодексів щодо можливості залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження (з причин, зокрема, неявки позивача у судове засідання), справу №757/54510/17-ц було передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Однак, в ухвалі суду від 13.07.2021 по справі № 757/54510/17-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд. Ухвала мотивована, зокрема, наступним:

- під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де схожими є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин;

- порядок здійснення цивільного та господарського судочинства встановлений різними процесуальними кодексами;

- вказані в ухвалі про передачу до Великої Палати Верховного Суду висновки щодо застосування норм процесуального права при залишенні позову без розгляду залежно від стадії судового розгляду регулюються різними процесуальними кодексами, що не тільки виключає можливість визнання таких правовідносин подібними, але і спростовує наведені колегією суддів Касаційного цивільного суду твердження щодо необхідності та можливості відповідної уніфікації вказаних висновків різних судів щодо застосування різних норм процесуального права.

Враховуючи вказані вище правові висновки Великої Палати Верховного Суду, господарський суд у даній справі керується саме правовими висновками Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду (щодо питань застосування Господарського процесуального кодексу України) щодо можливості залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження (з причин, зокрема, неявки позивача у судове (підготовче) засідання).

Повний текст даної ухвали складений з урахуванням виникнення 24.02.2022 (в період терміну для складання повного тексту даної ухвали) виключних обставин, пов`язаних з військовою агресією Російської Федерації проти України та запровадженням в Україні воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб відповідно до Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022.

На підставі викладеного, керуючись 2, 3, 20, 46, 73 - 79, 86, 91, 129, 130, 182, 226, 254-257 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ароматєка" про стягнення суми доходів за користування майном у розмірі 1 520 712 грн. 63 коп. - залишити без розгляду.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Візаж Дістрібюсьон", що після усунення обставин, що зумовили залишення позовної заяви без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 23.02.2022.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний 02.03.2022.

Суддя Ю.В. Фещенко