ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

22 лютого 2022 року, м. Херсон, справа № 923/1521/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши матеріали справи

за позовом керівника Скадовської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі

позивача-1 Міністерства освіти і науки України,

позивача-2 Херсонського Державного аграрно-економічного університету

до:

відповідача-1 Акціонерного товариства "Укрпошта"

відповідача-2 Регіонального відділення Фонду державного майна в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі

про визнання недійсним договору оренди та повернення майна,

за участі:

- третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Відокремленого структурного підрозділу "Скадовський аграрний фаховий коледж Херсонського державного аграрно-економічного університету",

- секретаря судового засідання Бєлової О.С.,

- представників: прокуратури - Коваленко Т.О., позивача-1 не прибув, позивача-2 не прибув, відповідача-1 Мельничука Д.М., Гуцалової Т.О., відповідача-2 Кулініча В.О., третьої особи - не прибув,

у с т а н о в и в:

22.11.2021 керівник Скадовської окружної прокуратури Херсонської області звернувся з позовом в інтересах держави в особі Міністерства освіти і науки України та Херсонського Державного аграрно-економічного університету до Акціонерного товариства "Укрпошта" та Регіонального відділення Фонду державного майна в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі та просить суд:

- визнати недійсним договір оренди від 10.07.2019 № 1559-19-065, укладений між АТ "Укрпошта" та РВ ФДМУ в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі,

- зобов`язати АТ "Укрпошта" звільнити та повернути Херсонському Державному аграрно-економічному університету вбудоване нежитлове приміщення загальною площею 70 кв. м на першому поверсі в будівлі гуртожитку за адресою: Херсонська область, Скадовський район, с. Антонівка, вул. Студентська, буд. 1; шляхом підписання акту приймання-передачі,

За твердженнями Прокурора, позовна заява вжита як захід прокурорського реагування та направлена на захист економічних інтересів держави в особі Позивачів, оскільки вони не вжили своєчасні та необхідні заходи щодо захисту державного майна від нецільового його використання.

Ухвалою від 26.11.2021 суд відкрив провадження у справі за правилами загального провадження та установив сторонам строк для подачі процесуальних заяв.

Підготовче провадження суд здійснив у засіданнях, які відбулося 11.01.2022 та 25.01.2022, а розгляд по суті призначив на 22.02.2022.

У судове засідання 22.02.2022 Міністерство освіти і науки України, Херсонського Державного аграрно-економічного університету та Відокремленого структурного підрозділу "Скадовський аграрний фаховий коледж Херсонського державного аграрно-економічного університету" своїх представників не направили, а тому воно проведене без їх участі.

У судовому засіданні АТ "Укрпошта" подало клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з недоведенням Прокурором підстав для прокурорського представництва.

За наслідками вивчення матеріалів справи та поданого клопотання суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Так, стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 01.04.2008 № 4-рп/2008 неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Отже, законодавством встановлений обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Положення пункту 3 частини статті 131-1 Конституції України визначають, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Безпосередньо питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (частина 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді; прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4).

У свою чергу, частиною 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а за абзацом другим частини 5 цієї ж статті у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до положень частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: у чому полягає порушення інтересів держави; необхідність їх захист; визначені законом підстави для звернення до суду прокурора; зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Поряд з цим, Верховним Судом (у постанові колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.12.2018 у справі № 922/901/17, у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18) надані правові висновки стосовно застосування вказаних правових положень щодо прокурорського представництва, основними з яких є: обов`язок прокурора обґрунтувати та довести підстави для представництва, у тому числі у чому полягає бездіяльність компетентного органу; недотримання таким органом розумного строку на звернення до суду із позовом; розумність строку повинна визначатися судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

В додаток до наведених правових висновків суд зазначає, що постановою Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 надані додаткові правові висновки стосовно прокурорського представництва.

Зокрема, Суд вказав, що:

- відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу;

- бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу;

- звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу; розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва;

- якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові; але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим;

- якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Таким чином, з огляду на вказані правові положення та висновки Верховного Суду стосовно їх застосування, суд вважає, що:

- Прокурор у справі має обґрунтувати та довести підстави для представництва, у тому числі повноважність Позивачів представляти інтереси держави у спірних правовідносинах у якості відповідних державних органів та їх бездіяльність у виконанні наявних повноважень;

- Прокурор повинен довести чи надав він можливість Позивачам відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом вчинення дій для виправлення ситуації, у тому числі шляхом подання позову або аргументованого повідомлення Прокурора про відсутність такого порушення;

- бездіяльність Позивачів наявна у тому випадку, коли вони знали або повинні були знати про порушення інтересів держави, але не зверталися до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- розумність строку повинна визначатися судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Надаючи оцінку вказаним Прокурором обставинам щодо представлення інтересів держави у спірних правовідносинах Міністерством освіти і науки України та Херсонським Державним аграрно-економічним університетом суд зазначає наступне.

Як слідує з листа за вих. № 24 від 20.02.2018 та довідки Скадовського технікуму Державного вищого навчального закладу «Херсонський державний аграрний університет», який на цей час має назву: «Відокремлений структурний підрозділ «Скадовський аграрний фаховий коледж Херсонського державного аграрно-економічного університету», спірне нежитлове приміщення, яке передане в оренду АТ «Укрпошта», знаходиться на його балансі.

Згідно з пунктом 1.3. Положення про Відокремлений структурний підрозділ «Скадовський аграрний фаховий коледж Херсонського державного аграрно-економічного університету» Коледж є структурним підрозділом Університету без права юридичної особи, а за пунктом 6.1. він користується майном, що знаходиться в оперативному управлінні Університету.

У свою чергу, у відповідності до Статуту Херсонського державного аграрно-економічного університету:

- Університет належить до сфери управління Міністерства освіти і науки України (пункт 1.5.);

- Університет є юридичною особою публічного права (пункту 1.7.);

- Міністерство освіти і науки України реалізує права та обов`язки уповноваженого Кабінетом Міністрів України органу стосовно Університету, як центральний орган виконавчої влади в сфері освіти і науки, у підпорядкуванні та сфері управління якого перебуває Університет (пункт 4.1.);

- Міністерство освіти і науки України здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю Університету (підпункт 5 пункту 4.2.);

- матеріально-технічну базу Університету становлять будівлі, споруди, земля, комунікації, обладнання, транспортні засоби, гуртожитки та інші матеріальні цінності (пункт 8.1.);

- майно закріплюється за Університетом на праві господарського відання (пункт 8.2.);

- Університет є неприбутковим закладом вищої освіти (пункт 9.1.).

Отже, Університет, є повноважною юридичною особою у питанні використання спірного майна, яке закріплене за ним на праві господарського відання. Проте, Університет не органом державної влади, оскільки являється закладом освіти.

Зокрема, за наведеною вище статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. У свою чергу, за частиною 3 статті 53 ГПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах.

У пункті 78 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц наданий правовий висновок стосовно застосування вказаних правових положень, а саме Суд вказав, що прокурор наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді лише двох суб`єктів права громадянина та держави, і не наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді інших суб`єктів права.

Відповідно до статті 170 Цивільного кодексу України держава у цивільних відносинах діє через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Відтак, держава у цивільних відносинах діє через органи державної влади, а не через державні або комунальні установи, заклади тощо (у тому числі освіти).

У відповідності до абзацу 2 пункту 5 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Отже, фактично Прокурор заявив позов в інтересах закладу освіти, який не являється державним органом, що є неправомірним, оскільки виходить за межі повноважень прокурорського представництва.

За таких обставин, позовна заява в частині звернення Прокурора з позовом в інтересах Херсонського державного аграрно-економічного університету підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України, як така, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Згідно з пунктом 1 «Положення про Міністерство освіти і науки України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 630, Міністерство освіти і науки України є центральним органом виконавчої влади. Міністерство є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, наукової, науково-технічної діяльності, інноваційної діяльності в зазначених сферах, трансферу (передачі) технологій, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за діяльністю закладів освіти, підприємств, установ та організацій, які надають послуги у сфері освіти або провадять іншу діяльність, пов`язану з наданням таких послуг, незалежно від їх підпорядкування і форми власності.

За змістом підпункту 89 пункту 4 Положення Міністерство здійснює управління об`єктами державної власності, що належать до сфери його управління.

З викладених правових положень слідує, що Міністерство освіти і науки України є центральним органом виконавчої влади та у нього наявні правомочності на управління об`єктами державної власності, які належать до сфери його управління.

У даному випадку спірне майно належить до сфери управління Міністерства освіти і науки України, а тому звернення Прокурора з позовом в інтересах держави в особі Міністерства є правомірним.

Листом за вих. № 53-1407вих-21 від 17.02.2021 Новокаховська місцева прокуратура звернулася до Міністерства освіти і науки України з вимогою про надання інформації про вжиття заходів стосовно визнання в судовому порядку недійсним спірного договору та повернення майна навчальному закладу (т. 1, а.с. 100-101).

У позові Прокурор вказав, що Міністерство освіти і науки України надало відповідь на лист прокуратури, а саме за вих. № /11-3014 від 30.04.2021, в якому зазначило про погодження умов передачі спірного майна в оренду та відсутність ініціативи у зверненні з позовом до суду.

Проте, відповідний лист Прокурор до матеріалів справи не надав.

Поряд з цим, суд вже вказав, що відповідно до частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави в суді, зобов`язаний попередньо до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Отже, сам факт повідомлення державного органу, в інтересах якого звертається прокурор з позовом до суду, повинен бути доведений прокурором в суді шляхом надання відповідного доказу. Лише після підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

У даному випадку Прокурор не надав доказів повідомлення Міністерства освіти і науки України стосовно представництва його інтересів в суді, у зв`язку з чим не довів виконання власного обов`язку з повідомлення, який повинен не тільки передувати зверненню до суду з позовом, але й бути обов`язковим та наявним.

З наведеного суд висновує, що Прокурор не довів шляхом надання відповідних та належних доказів факту бездіяльності Міністерства освіти і науки України у питанні захисту інтересів держави за наслідками укладеного спірного договору та порушення ним розумного строку для відповідного захисту.

Недоведеність цього факту є наслідком недоведення Прокурором підстав для прокурорського представництва інтересів держави в суді.

За таких обставин, позовна заява в цій частині також підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України, як так, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

При подачі позову Прокурор платіжним дорученням № 2040 від 07.10.2021 сплатив 4540 грн судового збору, який у відповідності до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» підлягає поверненню йому.

На підставі викладеного та керуючись статтями 226, 232 ГПК України,

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без розгляду.

2. Повернути Херсонській обласній прокуратурі 4540 грн судового збору, сплаченого платіжним дорученням № 2040 від 07.10.2021.

Ухвала набирає законної сили у відповідності до частини 2 статті 235 ГПК України з моменту її прийняття.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга у відповідності до пункту 13 частини 1 статті 255 та частини 1 статті 256 ГПК України протягом десяти днів з дня складення повної ухвали.

Повна ухвала складена 23.02.2022

Суддя М.К. Закурін