ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09.03.2022м. ДніпроСправа № 904/692/22

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро

до Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Дніпро

про стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 1162грн.69коп., неустойки в розмірі 37414грн.24коп.

ВСТАНОВИВ: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро звернулось до Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Дніпро з позовом про стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 1162грн.69коп., неустойки в розмірі 37414грн.24коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань за договором оренди нерухомого майна, що належить до державної власності №12/02-4352-ОД від 16.02.2011.

Позивач стверджує про станом на 17.11.2021 існує заборгованість зі сплати орендної плати в розмірі 1162грн.69коп.

Також позивач вказує, що у зв`язку з втратою чинності звіту з незалежної оцінки об`єкту оренди виконаного станом на 07.02.2017 та ненаданням додаткових угод на підпис для пролонгації договору оренди позивачем був прийнятий наказ №12/02-161-ПО від 22.08.2017 «Про розірвання договору оренди з ПАТ «Укртелеком». В наказі №12/02-161-ПО від 22.08.2017 було зазначено проте, що з 16.12.2016 договір оренди є розірваним.

Позивач повідомляє, що відповідно до акту приймання-передачі з оренди індивідуально-визначеного (нерухомого) орендованого майна від 31.12.2018 орендоване приміщення було повернено балансоутримувачу.

На підставі статті 785 Цивільного кодексу України позивач нарахував та заявив до стягнення неустойку в розмірі 37414грн.24коп. за період з 16.12.2016 по 31.12.2018.

Разом з позовом позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення по справі.

В обґрунтування поданого клопотання позивач посилається на відсутність коштів, достатніх для сплати судового збору.

Розглянувши подане клопотання про відстрочення сплати судового збору суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З преамбули Закону України «Про судовий збір» вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі змістом цієї статті існують три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, які перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особі може бути відстрочено сплату судового збору, також є вичерпним.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Позивач не підпадає під жодну із умов частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір". Предметом спору у даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому Господарським процесуальним кодексом України не передбачено окремої норми права щодо можливості відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

З огляду на вищенаведене, а також врахувавши предмет спору та суб`єктний склад сторін, судом не встановлено наявності правових підстав для задоволення вимоги позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позову стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 1162грн.69коп., неустойки в розмірі 37414грн.24коп.

Дослідивши позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами, суд встановив що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частин перших статей 4, 9 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) судовий збір сплачується за місцем розгляду справи у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868350грн.)

З огляду на ціну позову, розмір судового збору в даному випадку дорівнюватиме 2481грн.

Відповідно до частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Стаття 172 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Статтями 41, 45 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

В свою чергу, статтею 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. Тобто відповідачами можуть бути саме юридичні особи.

Позов пред`явлений до Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Дніпро.

Але до позову долучені докази направлення позову разом з доданими документами лише на адресу Дніпропетровської філії Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Дніпро.

Позивач не надав доказів направлення позовної заяви на адресу Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ.

Згідно з пунктами 3, 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України в позові має бути зазначений обґрунтований розрахунок сум, що стягуються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

У позові вказано, що станом на 17.11.2021 існує заборгованість зі сплати орендної плати в розмірі 1162грн.69коп. Але позивач не визначає чітких періодів виникнення зазначеної суми боргу.

Згідно з частиною першою статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

На підставі викладених вище вимог законодавства, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху. Способом усунення виявлених недоліків є надання до суду

- доказів оплати судового збору в розмірі 2481грн.

- поштового чеку та опису вкладення у цінний лист (оригінали або належним чином засвідчені копії), які підтверджують факт відправлення позову разом з доданими до нього документами на адресу Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ.

- письмових пояснень, в яких навести розрахунок суми боргу зі сплати орендної плати в розмірі 1162грн.69коп. із зазначенням сум, що увійшли до загальної суми в розмірі 1162грн.69коп., чітких періодів виникнення кожної суми боргу; докази направлення цих пояснень на адресу відповідача.

З урахуванням положень статті 242 Господарського процесуального кодексу України, надати позивачу можливість усунути недоліки позовної заяви в строк - протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху.

Керуючись положеннями Закону України «Про судовий збір», нормами статей 164, 162, 174, 232 - 235, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі.

Позов Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро залишити без руху.

Запропонувати Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро усунути недоліки позовної заяви, в строк протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху надати до суду

- докази оплати судового збору в розмірі 2481грн.

- поштовий чек та опис вкладення у цінний лист (оригінали або належним чином засвідчені копії), які підтверджують факт відправлення позову разом з доданими до нього документами на адресу Акціонерного товариства «Укртелеком» м. Київ.

- письмові пояснення, в яких навести розрахунок суми боргу зі сплати орендної плати в розмірі 1162грн.69коп. із зазначенням сум, що увійшли до загальної суми в розмірі 1162грн.69коп., чітких періодів виникнення кожної суми боргу; докази направлення цих пояснень на адресу відповідача.

Роз`яснити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Новікова