ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 рокуСправа № 912/2853/21
Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кабакової В.Г., за участі секретаря судового засідання Лупенко А.І. розглянув у судовому засіданні справу №912/2853/21

за позовом ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", пр-т Соборний, буд. 118, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28008

про визнання недійсним рішення та ліквідацію юридичної особи

Представники сторін:

позивач - ОСОБА_1 особисто, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Олександрійським МВУМВС України в Кіровоградській області, 14.08.1998;

від позивача - Воробйов О.М. адвокат, ордер серії КР № 4147986 від 06.08.2021;

від позивача - Ружицький О.М., адвокат, довіреність № 1183 від 29.12.2021, посвідчення №В5863 видане 16.02.2017;

від відповідача - Гулян Я.В. адвокат, ордер серії ВА 31022061 від 04.11.2021 (в режимі відеоконференції);

в засіданні суду присутній слухач - Гуляєва Н.О. довіреність № 775 від 31.08.21 (в режимі відеоконференції).

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118" (далі - ОСББ "Соборний 118", відповідач) з вимогами про

- визнання недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку про утворення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118" від 30.08.2020 оформлене протоколом №1,

- скасування державної реєстрації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", за адресою: пр-т Соборний, буд. 118, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28008, дата запису 10.12.2020, номер запису 00000015,

- покладення на відповідача судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірне рішення прийнято з порушенням чинного законодавства, чим порушено права позивача передбачені нормами ст. 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Ухвалою від 05.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 912/2853/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 05.11.2021 о 09:00. Позивачу у строк до підготовчого засідання постановлено подати суду письмово викладені підстави з врахуванням яких необхідно залучити до участі у справі третіх осіб та з якої із сторін. Встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

Протокольною ухвалою від 05.11.2021 на підставі статті 183 ГПК України оголошено перерву в підготовчому засіданні на 17.11.2021 о 14:30 год.

04.11.2021 засобами електронного зв`язку (без КЕП) та 05.11.2021 засобами поштового зв`язку від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

12.11.2021 відповідачем подано суду заперечення проти клопотання про витребування доказів та відзив на позов, де зазначено клопотання про закриття провадження у справі за відсутності юридичного спору та відмову в задоволенні позовних вимог про визнання недійсним рішення. У відзиві зазначено, що доводи позивача про відсутність повноважного складу ініціативної групи є безпідставними і спростовуються довідками КП "ОМБТІ" про належність квартир. Проаналізувавши позицію власників квартир на предмет створення ОСББ, ініціативною групою скликано установчі збори. Про час та місце, а також порядок денний установчих зборів, а також можливість ознайомлення з проектом статуту власників повідомлено шляхом розміщення в кожному під`їзді в загальнодоступному місці оголошення про проведення установчих зборів та вручення під розписку кожному співвласнику відповідного повідомлення, про що складено реєстри. Реєстри вручення повідомлень власникам квартир в 1-4 під`їздах ініціативною групою передано на зберігання в ОСББ. Реєстр по 5-му під`їзду на зберігання не передано. Тому, ініціативною групою дотримано встановлений законом порядок скликання установчих зборів та повідомлення власників про їх скликання, що підтверджується повідомленням та реєстрами вручення повідомлень.

Також, відповідач вказує, що доводи позивача про неправильне визначення кількості співвласників та невірний у зв`язку з цим підрахунок голосів також є не обґрунтованими. На підтвердження своїх доводів позивач не надає жодних доказів, жодного правовстановлюючого документу, з якого б вбачалося, що квартири співвласників, що приймали участь в установчих зборах, належать їм на праві спільної часткової власності, у зв`язку з чим співвласнику належить кількість голосів пропорційна квадратним метрам площі квартири, що відповідає його частці.

Відповідач виклавши обставини присутності на зборах мешканця квартири АДРЕСА_2 , зазначає, що доводи позивача про неналежність їй підпису та здійснення підпису від її імені в протоколі установчих зборів неуповноваженою особою є обґрунтованими, однак даний факт не впливає на законність рішення установчих зборів, яке прийняте кількістю голосів. що перевищує 50%, навіть без врахування голосу співвласника квартири АДРЕСА_2 .

Також, відповідач заперечуючи доводи про невідповідність п.13 Статуту ОСББ нормам закону та про незаконність обрання головою правління ОСББ Бобошко М.П., який не є співвласником, посилається на роз`яснення Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України у листі від 29.03.2016 №8/9-1029-16, що ні Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", ні Типовий статут ОСББ не містить заборони обирати до правління ОСББ чи головою правління ОСББ особу, яка не є співвласником.

16.11.2021 позивачем подано суду відповідь на відзив, де викладено, зокрема, таке. Відповідачем не дотримано законодавчо врегульованої процедури отримання достовірної інформації з Державного реєстру прав щодо співвласників квартир під час та проведення установчих зборів. У відповіді на відзив позивач викладає сумніви щодо достовірності списків складених стосовно створення ОСББ. Також зазначено, що підставою для визнання незаконним рішення установчих зборів є виявлення самого факту недотримання ініціативною групою ОСББ порядку повідомлення певного співвласника будинку. Позивач зазначає про визнання відповідачем у відзиві факту підробки підпису позивача, а також порушення Закону України "Про ОСББ" щодо обрання правління та його голови. Виявлені порушення законодавства без скасування державної реєстрації ОСББ позивач вважає, що виправленню не підлягають.

Ухвалою від 17.11.2021 судом визнано поважними причини пропуску строку відповідачем для подання відзиву на позов, поновлено пропущений строк на подання відзиву та долучено поданий відзив до матеріалів справи. Клопотання позивача про витребування доказів задоволено та витребувано докази. Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Оголошено перерву в підготовчому засіданні на 01.12.2021 о 09:30 год.

24.11.2021 відповідачем подано суду заперечення на відповідь на відзив, де зокрема зазначено, що позивачем перекручено факти щодо визнання відповідачем певних обставин, а також те, що ініціативною групою дотримано вимог ч. 3 ст. 6 Закону України "Про ОСББ" щодо кількості осіб такої групи. Також, відповідач зазначає, що позивачу слід посилатись на порушення її власних прав, а не прав інших співвласників.

26.11.2021 позивачем подано суду заяву від 25.11.2021 про зміну предмета позову відповідно до якої позивач просить викласти його в наступній редакції:

- визнати недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: 28008 Кіровоградська область м. Олександрія, пр. Соборний, будинок 118 від 30 серпня 2020 року, оформлене протоколом №1;

- визнати недійсним статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", ;

- ліквідувати юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", , через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути.

26.11.2021 від Державного реєстратора Олександрійської міської ради надійшли документи на виконання ухвали суду.

Протокольною ухвалою суду від 01.12.2021 судом оголошено перерву в підготовчому засіданні на 08.12.2021 о 09:00 год.

07.12.2021 засобами електронного зв`язку до суду надійшла заява відповідача щодо заяви про зміну предмета позову.

Крім того, 07.12.2021 від позивача засобами електронного зв`язку до суду надійшло клопотання про витребування доказів, з вимогою витребувати від відповідача для огляду у судовому засіданні оригінали документів доданих до відзиву на позов.

Також, 07.12.2021 позивачем подано суду докази сплати судового збору з урахуванням поданої зави про зміну предмета позову.

В підготовчому засіданні 08.12.2021 позивач просив прийняти заяву про зміну предмета позову та задовольнити клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 08.12.2021 судом заяву від 25.11.2021 про зміну предмета позову задоволено частково. Прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову та постановлено подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням позовних вимог про: визнання недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: 28008 Кіровоградська область м. Олександрія, пр. Соборний, будинок 118 від 30 серпня 2020 року, оформлене протоколом №1; ліквідацію юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", , через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути. В решті заяви відмовлено. Встановлено відповідачу строк - 5 робочих днів з дня проголошення ухвали, для подання письмово викладеної позиції щодо позовних вимог з урахуванням зміни предмету позову. Оголошено перерву у підготовчому засіданні на 22.12.2021 о 09:00 год.

14.12.2021 до господарського суду від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118" надійшов відзив на заяву про зміну предмета позову від 14.12.2021, в якому відповідач просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

До відзиву відповідачем також додано: копію протоколу №8 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118" від 20.11.2021; копії листів опитування співвласників; копії звернення співвласників до Олександрійського міського голови.

Ухвалою від 22.12.2021 судом закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 04.01.2022 о 12:00 год. Визначено резервну дату судового засідання - 13.01.2022 о 14:00 год. Встановлено позивачу строк для подання пояснень щодо відзиву на заяву про зміну предмету позову до 04.01.2022 за необхідності. Встановлено відповідачу строк для подання додаткових доказів до 04.01.2022 за необхідності. Клопотання позивача про витребування доказів задоволено частково.

04.01.2022 позивачем подано суду письмове пояснення щодо відзиву на заяву про зміну предмета позову, де зокрема, наголошено на недотриманні порядку повідомлення про проведення установчих зборів співвласників будинку та викладено сумніви щодо визначення правильності підрахунку результатів голосування на зборах.

З огляду на встановлений ухвалою від 22.12.2021 судом строк позивачу для подання пояснень щодо відзиву на заяву про зміну предмету позову, суд приймає до розгляду письмові пояснення позивача щодо відзиву на заяву про зміну предмета позову.

04.01.2022 судом розпочато розгляд справи по суті та в судовому засіданні оголошено перерву на 13.01.2022.

13.01.2022 позивачем подано клопотання про долучення до справи оригіналів заяв свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Суд долучає до матеріалів справи оригінали заяв свідків, так як позивачем з відповіддю на відзив подавались їх копії.

В судовому засіданні 13.01.2022 позивачем подано суду додаткову письмову інформацію та текст вступного слова. Відповідачем подано пояснення неможливості подання оригіналів певних документів, а також клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на подання доказів та долучення до матеріалів справи копій листів опитування співвласників квартир АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 .

В судовому засіданні оголошено перерву на 03.02.2022 о 13:45 год.

Відповідачем після ознайомлення з письмовим поясненням позивача щодо відзиву на заяву про зміну предмету позову та додаткової письмової інформації подано 02.02.2022 засобами електронного зв`язку власні пояснення із доказами на спростування позицій позивача (завірені копії поданих доказів долучені відповідачем 03.02.2022).

З огляду на те, що відповідачем в судовому засіданні 03.02.2022 після поставлених позивачем питань був частково пред`явлений для огляду "первинний протокол голосування" на зборах 30.08.2020 та повідомлено нову інформацію про оформлення протоколу установчих зборів, а також те, що викладені свідками в заявах свідків пояснення викликали сумнів, суд ухвалою від 03.02.2022 оголосив перерву в судовому засіданні на 08.02.2022 о 12:00, викликав для допиту свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; зобов`язав відповідача надати пояснення з наданням відповідних доказів з питань загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку та письмові пояснення з прикладенням до них "первинного протоколу" щодо голосування на зборах і складання протоколу, який подавався на реєстрацію.

07.02.2022 на адресу суду надійшли додаткові пояснення від позивача з порівняльною таблицею до протоколу установчих зборів від 30.08.2020 щодо відомостей про власників, що приймали участь в установчих зборах та інформації, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідач направив клопотання про відкладення розгляду справи мотивоване неможливістю виконати вимоги ухвали суду та прийняти участь в засіданні через хворобу.

З метою з`ясування всіх обставин справи, суд ухвалою від 08.02.2022 оголосив перерву до 11.02.2022 о 13:00 з викладенням вимог ухвали від 03.02.2022.

Відповідач просив проводити вказане засідання в режимі відеоконференції та здійснити допит свідка ОСОБА_5 в режимі відеоконференції.

10.02.2022 до суду надійшли пояснення відповідача з питань, викладених в ухвалі, а також надано результати голосувань (рукописна форма) на установчих зборах 30.08.2020, копії яких судом долучено до матеріалів справи, так як оригінали підлягають поверненню.

Позивачем 11.02.2022 з огляду на вивчення вказаних пояснень та протоколів, надано заперечення на пояснення відповідача від 08.02.2022.

Відповідачем також надано власні пояснення 11.02.2022 з прикладенням відповідних доказів на спростування доводів позивача.

Також представниками сторін надано тези судових дебатів.

З огляду на те, що частина додаткових пояснень і доводів позивача ґрунтується на даних з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і є деталізацією доводів викладених в позовній заяві, а частина пояснень надана внаслідок повідомлення відповідачем в судовому засіданні нових обставин справи, суд приймає до розгляду всі надані позивачем пояснення.

Суд також приймає до розгляду пояснення відповідача так як вони подавались на спростування доводів позивача, викладених в зазначених вище поясненнях.

Суд дослідивши подані докази, заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_7 від 30.08.2020 № 1 проведено установчі збори з таким порядком денним:

1.Обрання голови та секретаря установчих зборів та членів лічильної комісії.

2. Створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, розгляд та затвердження його назви і місцезнаходження.

3. Затвердження статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

4. Обрання правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

5. Вибори ревізійної комісії.

6. Надання повноважень щодо підписання протоколу та інших документів установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, Статуту об`єднання та державної реєстрації об`єднання.

Згідно питань порядку денного прийнято рішення:

1. Обрано голову установчих зборів ОСОБА_5 , секретаря установчих зборів ОСОБА_6 та членів лічильної комісії - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

2. Створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі ОСББ), затверджено його назву: "Соборний 118" та визначено місцезнаходження: 28008, Кіровоградська обл., м. Олександрія, пр-т. Соборний, буд. 118;

3. Затверджено Статут ОСББ "Соборний 118" в запропонованій редакції;

4. Обрано правління ОСББ "Соборний 118" у кількості 7 осіб, а саме: кв. АДРЕСА_8 ОСОБА_5 , АДРЕСА_24 ОСОБА_4 , АДРЕСА_24 ОСОБА_9 , кв. АДРЕСА_9 ОСОБА_10 , кв. АДРЕСА_10 ОСОБА_11 , Бобошко М.П. , кв. АДРЕСА_11 ОСОБА_13 ;

5. Обрано членів ревізійної комісії ОСББ "Соборний 118" у кількості 3 осіб - кв. АДРЕСА_12 ОСОБА_7 , кв. АДРЕСА_13 ОСОБА_3 , кв. АДРЕСА_14 ОСОБА_14 ;

6. Надано повноваження ОСОБА_5 , ОСОБА_6 щодо підписання протоколу установчих зборів та статуту Об`єднання, ОСОБА_5 подати документи для держреєстрації Об`єднання.

10.12.2020 ОСББ "Соборний 118" зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, номер запису 000000015.

Позивач є співвласником квартири АДРЕСА_15 , що підтверджено свідоцтвом про право власності на житло від 12.10.1998.

Про проведення установчих зборів 30.08.2020 позивачу стало відомо після того, як ОСББ під назвою "Соборний 118" зареєстровано в ЄДР юридичних та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, як юридична особа.

З урахуванням заяви про зміну предмету позову, позивач просить:

- визнати недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: АДРЕСА_7 від 30 серпня 2020 року, оформлене протоколом №1;

- ліквідувати юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", , через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути.

Позивач зазначає, що установчі збори проведені із численними порушеннями чинного законодавства, а ухвалені за їх результатами рішення є незаконними.

Відповідачем не дотримано порядку повідомлення позивача про проведення установчих зборів, внаслідок чого позивача позбавлено права на участь у вирішенні питань про створення ОСББ, формування правління ОСББ та його ревізійної комісії, визначення змісту правоустановчих документів, делегування повноважень по реєстрації ОСББ, позбавлено права на прийняття участі, виступі, пропозицій щодо формування порядку денного та обрання правління ОСББ.

Прийняті рішення порушують права позивача, як співвласника квартири багатоквартирного будинку.

Позивач зазначає, що участь у голосуванні по питаннях порядку денного не приймала, будь-яких підписів не ставила.

09.07.2021 позивач звернулась до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 368 Кримінального кодексу України по факту підроблення її підпису у протоколі установчих зборів від 30.08.2020, кримінальне провадження зареєстровано за № 0000752, досудове розслідування триває, розглядається питання про проведення почеркознавчої експертизи.

Відповідач заперечив позовні вимоги з огляду на те, що фактично ні рішення установчих зборів, ні статут, ні існування юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118", створеного для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, не порушує прав або правомірних інтересів позивача, а позивач, вказуючи на порушення своїх прав в процедурі створення ОСББ таким чином обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування цієї юридичної особи.

Статтею 6 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон про ОСББ) визначено порядок створення об`єднання, порядок скликання і проведення установчих зборів об`єднання.

Відповідно до ч.ч. 1 - 3 Закону про ОСББ, об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку.

Для створення об`єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Позивач з огляду на вищезазначені норми Закону робить такий висновок:

"Для створення ОСББ необхідно створити ініціативну групу зі створення ОСББ про що складається протокол ініціативної групи. Така ініціативна група повинна складатися не менш як з трьох власників квартир чи нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Наймачі/орендарі квартир і нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку не можуть бути членами ОСББ та ініціативної групи.

Ініціативна група повинна зібрати відомості про приналежність квартир та нежитлових приміщень на підставі даних правовстановлюючих документів, скласти на їх підставі списки співвласників багатоквартирних будинків. Необхідно запропонувати співвласникам надати копію правовстановлюючих документів. Ініціативній групі з метою дотримання прав співвласників будинку на участь у створенні ОСББ та отримання ними інформації про скликання установчих зборів направити запит виконкому про склад власників квартир та нежитлових приміщень. Слід мати на увазі, що власником неприватизованих квартир найчастіше є відповідна територіальна громада (або - держава), але в жодному разі не наймачі, що проживають у таких квартирах на підставі ордеру. Направити відповідний запит в БТІ про склад співвласників будинку.

Ініціативна група повинна провести інформаційно-роз`яснювальну роботу серед співвласників щодо мети та доцільності створення ОСББ, порядку його створення.

Ініціативна група повинна підготувати установчі збори ОСББ, а саме: підготувати проект протоколу установчих зборів, реєстр присутніх на них, листи та картки голосування; підготувати пропозиції щодо складу правління ОСББ та ревізійної комісії; підготувати проект статуту ОСББ; вирішити питання щодо технічної документації на будинок; вирішити питання про місце проведення установчих зборів; оповістити всіх співвласників про проведення установчих зборів. Про проведення установчих зборів ініціативній групі необхідно письмово повідомити усім власникам житлових та нежитлових приміщень будинку не менш як за 14 днів до дати проведення. Повідомлення вручається кожному власнику під розписку або надсилається рекомендованим листом. Додатково необхідно розклеїти оголошення про збори на вхідних дверях до під`їздів, дошках оголошень тощо; провести установчі збори ОСББ, на яких прийняти рішення про створення ОСББ; провести державну реєстрацію ОСББ.

У зв`язку з тим, що протоколи, реєстри ініціативної групи відсутні, не можливо встановити, чи вирішувались організаційні питання проведення установчих зборів та створення ОСББ.

На момент проведення установчих зборів у ініціативної групи не було 100% інформації про власників та співвласників квартир у будинку і інформації про правовстановлюючі документи на них. Крім квартир, що були приватизовані та придбані на підставі інших правовстановлюючих документів, у будинку є більше ніж 10 квартир, які не приватизовані, тобто належать балансоутримувачу будинку, інтереси якого на установчих зборах повинна представляти уповноважена особа від органу управління балансоутримувача. Представник такої особи на установчих зборах був відсутній.

Закон вимагає, що учасниками ініціативної групи мають бути власники квартир або нежитлових приміщень у даному будинку.

До складу ініціативної групи увійшли: ОСОБА_5 - власник кв. АДРЕСА_8 ; ОСОБА_15 - власник АДРЕСА_25; ОСОБА_16 АДРЕСА_26 - не власник (власником відповідно до протоколу є ОСОБА_17 ); ОСОБА_18 - кв. АДРЕСА_16 - згідно протоколу - власник квартири є ОСОБА_19 .

У зв`язку з тим, що повноважний склад ініціативної групи відсутній, установчі збори від 30.08.2020 року по створенню ОСББ скликані неповноважними особами, що виключає можливість визнати рішення таких зборів законним".

Як зазначає відповідач, весною - літом 2020 року власники квартир по АДРЕСА_17 виступили з ініціативою створення ОСББ. До складу ініціативної групи ввійшли: власник квартири АДРЕСА_8 - ОСОБА_5 ; власник квартири АДРЕСА_18 ОСОБА_6 , власник квартири АДРЕСА_19 ОСОБА_13 ; власник квартири АДРЕСА_6 - ОСОБА_18 та правонаступник власника квартири АДРЕСА_10 - ОСОБА_16 .

Згідно Повідомлення про проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (т. 1 а.с. 144), до ініціативної групи увійшли ОСОБА_5 АДРЕСА_28, ОСОБА_15 АДРЕСА_29, ОСОБА_11 (АДРЕСА_30), ОСОБА_13 АДРЕСА_31, ОСОБА_18 АДРЕСА_27.

Фактично позивач заперечила право власності ОСОБА_16 та ОСОБА_18 .

АДРЕСА_27 згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить ОСОБА_20 .

З огляду на те, що право власності позивачем 3 осіб не заперечено, а 1 особи підтверджуєься реєстром, наявний повноважний склад ініціативної групи.

Відповідач вказує на те, що жодною правовою нормою не передбачається протоколювання факту створення ініціативної групи, також законодавством не визначено повноважень ініціативної групи на здійснення запитів до БТІ про зареєстровані права власників, у зв`язку з чим такі запити відхиляються БТІ з посиланням на конфіденційний характер запитуваної інформації. Таким чином, в ході зібрання інформації про власників квартир, ініціативна група обмежена в своїх можливостях, та може отримувати необхідну інформацію виключно від власників квартир, або з відкритих реєстрів речових прав, в разі, якщо право власності зареєстроване, починаючи з 2013 року.

Відповідач зазначає, що з метою збору необхідної інформації щодо власників квартир та з`ясування їх думки щодо доцільності створення ОСББ, членами ініціативної групи проводилося поквартирне опитування зі складанням відповідних списків.

На підтвердження зазначеного надано результати опитування по під`їзду № 1 та частково по під`їзду № 3, згідно яких 46 осіб погодились на створення ОСББ (т. 1 а.с. 141 - 143).

Порядок створення ОСББ визначений Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Згідно цього Порядку, в процесі створення ОСББ можна виділити такі етапи: створення "ініціативної групи"; складання переліку власників; підготовка Статуту ОСББ; скликання установчих зборів; проведення установчих зборів; письмове опитування (якщо необхідно); обрання правління ОСББ; державна реєстрація ОСББ.

Таким чином, саме "Ініціативна група" фактично займається створенням ОСББ.

Ініціативна група починає свою роботу зі складання переліку власників усіх житлових та нежитлових приміщень будинку. Також в цьому переліку має бути зазначена їх загальна площа. Такий перелік необхідний для організації та проведення установчих зборів, так як в установчих зборах мають право приймати участь саме власники.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 6 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, співвласники мають право безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження того, що ініціативною групою збирались відомості про приналежність квартир та нежитлових приміщень на підставі правовстановлюючих документів, складались на їх підставі списки співвласників, робились запити про склад власників квартир як до відповідного відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, БТІ, виконкому так і безпосередньо до власників квартир та приміщень.

В наданих відповідачем списках власників квартир по 1 та частково 3 під`їздах наявна лише інформація про надання згоди на організацію ОСББ певних осіб.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів (частини четверта, п`ята статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Отже, Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено два можливі способи повідомлення співвласника про проведення установчих зборів, або шляхом вручення безпосередньо співвласнику під розписку або шляхом надіслання поштового відправлення рекомендованим листом.

Водночас Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" чітко не встановлено, що повідомлення про проведення установчих зборів необхідно надсилати на адресу реєстрації співвласників та/або за адресою розташування нежитлового приміщення.

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку". Зокрема, статтею 10 цього Закону врегульовано порядок прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком зборами співвласників.

В свою чергу, частиною четвертою статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" передбачено, що повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку.

Нормою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення загальних зборів, а нормами статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення. Зазначений висновок викладено в постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі №916/86/20, від 22.06.2021 № 910/9672/20.

Відповідач зазначає, що проаналізувавши позицію власників квартир на предмет створення ОСББ, ініціативною групою було скликано установчі збори. Про час та місце, а також порядок денний установчих зборів, а також можливість ознайомлення з проектом статуту власників було повідомлено шляхом розміщення в кожному під`їзді в загальнодоступному місці оголошення про проведення установчих зборів та вручення під розписку кожному співвласнику відповідного повідомлення, про що складено реєстри. Реєстри вручення повідомлень власникам квартир в 1 - 4 під`їздах ініціативною групою передано на зберігання в ОСББ, реєстр по 5 під`їзду (в якому розміщена квартира позивача) на зберігання не передано.

На підтвердження повідомлення співвласників про проведення загальних зборів відповідачем надано Реєстри вручення повідомлення про проведення установчих зборів по 1 - 4 під`їздах (т. 1 а.с. 145 - 148).

Таким чином, матеріали справи не містять доказів повідомлення позивача про проведення установчих зборів у спосіб вручення повідомлення під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом.

Ініціативною групою не дотримано порядку повідомлення саме всіх співвласників будинку про проведення засідання установчих зборів.

З огляду на порядок повідомлення про проведення установчих зборів, відповідачем останній не дотримано, оскільки будь-яких доказів того, що не менше ніж за 10 днів до дати проведення установчих зборів повідомлення направлено в письмовій формі і вручено кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом), матеріали справи не містять.

Відповідно до ст. 6 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.

Державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.

Установчі документи об`єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа.

Згідно реєстраційного списку співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_17 , присутніх на зборах по створенню ОСББ 30.08.2020, ОСОБА_1 зареєструвалась на участь у зборах (т. 1 а.с. 157), а згідно протоколу № 1 голосувала по всіх питаннях порядку денного.

Позивач категорично заперечила свою участь у зборах.

Відповідач у відзиві з питання участі ОСОБА_21 в установчих зборах зазначив: "При підготовці установчих зборів членами ініціативної групи вручалися під підпис співвласникам відповідні повідомлення, в тому числі і мешканці квартири АДРЕСА_2 . 30.08.2020 на установчі збори з`явилася жінка, яка представилася власником квартири АДРЕСА_2 , пред`явила копію правовстановлюючого документу та приймала участь в голосуванні з питань порядку денного. Жодних заперечень щодо невідповідності даної особи від інших співвласників, в тому числі від співвласників квартир, сусідніх з квартирою АДРЕСА_2 , не надходило. В подальшому, у зв`язку з надходженням скарг від позивача ОСОБА_1 було проведено опитування сусідів та з`ясовано, що зазначену особу звати ОСОБА_22 , вона є матір`ю співвласника ОСОБА_1 , вселилася до квартири своєї доньки у зв`язку з переселенням з тимчасово окупованої території та проживає в квартирі сама. Позивач же в квартирі не зареєстрована та фактично не проживає з 2015 року, її місце проживання та адреса для листування невідома навіть її колишнім сусідам. Даний факт підтверджується заявою свідка ОСОБА_5 та Актом від 23.08.2021, які додаються.

Таким чином доводи позивача про неналежність їй підпису та здійснення підпису від її імені в протоколі установчих зборів неуповноваженою особою є обґрунтованими, однак даний факт не впливає на законність рішення установчих зборів, яке прийняте кількістю голосів, що перевищує 50%, навіть без врахування голосу співвласника квартири АДРЕСА_2 ".

В заяві свідка ОСОБА_2 (мати позивача), ОСОБА_23 свідчить про те, що жодного повідомлення про проведення 30.08.2020 установчих зборів про створення ОСББ "Соборний 118" на поштову адресу не надходило і особисто нею не отримувалось. Про проведення зборів їй відомо не було, участі у зборах вона не приймала, копій правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_2 нікому не показувала і не надавала, будь-яких підписів за себе і за доньку у документах, що стосуються зборів не ставила (т. 2 а.с. 186).

Відтак, участь позивача в установчих зборах не підтверджена.

В ході розгляду справи по суті з приводу оформлення протоколу № 1 з`ясувалось, що на зборах оформлювався рукописний протокол, та з огляду на те, що він не відповідав вимогам, яким має відповідати протокол, який надається для реєстрації ОСББ, в подальшому оформлювався протокол друкований, в який переносились підписи власників, які приймали участь у зборах шляхом обходу квартир та проставлення підписів.

З цього приводу відповідачем надано такі пояснення:

"30.08.2020 відбулись установчі збори ОСББ "Соборний 118".

В період з 16:30 до 17:00 відбувалася реєстрація співвласників. Реєстрація здійснювалась по кожному під`їзду окремо, різними особами одночасно. Під час реєстрації перевірялись правовстановлюючі документи та документи, що підтверджують особу. Після закінчення реєстрації було здійснено розгляд та обговорення питання, що виносились на порядок денний та проведено голосування.

Результати голосування по кожному питанню порядку денного було відображено у відповідних заздалегідь заготовлених формах, куди в ході голосування рукописно вносилися номер квартири, дані власника, площа квартири, назва правовстановлюючого документу, волевиявлення співвласника та його підпис. Результати голосування підписано обраними на установчих зборах головою та секретарем установчих зборів.

Після закінчення голосування відбувся підрахунок голосів та ухвалено рішення за питаннями порядку денного, про що оголошено всім співвласникам, присутнім на установчих зборах. Таким чином, установчі збори відбулися, всі питання порядку денного були проголосовані достатньою кількістю голосів. О 19:00 установчі збори було закрито.

Однак, під час обробки результатів голосування з`ясувалося, що оскільки здійснення оформлення результатів голосування по кожному під`їзду робили різні особи, то й заповнення відповідних форм відбулося по різному. Так, по 1 і 4 під`їздах результати голосування, в тому числі інформація про власників та правовстановлюючі документи відображені рукописно друкованими літерами, а по 2, 3 та 5 під`їздах - рукописно прописними літерами. Крім того, мають місце виправлення у власних іменах співвласників та в формулюванні пропозиції, що виносилася на голосування по 6-му питанню. У зв`язку з наявними розбіжностями та виправленнями виникли сумніви щодо можливості здійснення державної реєстрації.

Такі сумніви підтвердив і присутній на установчих зборах майбутній голова правління ОСББ Бобошко М.П. , який вже маючи досвід проведення державної реєстрації ОСББ зазначив, що такі розбіжності в оформленні результатів голосування будуть підставою для відмови в державній реєстрації, крім того звернув увагу на те, що результати голосування оформлено в альбомному вигляді сторінки, в той час як вони мають бути в книжному вигляді, оскільки сканують реєстратором та вносяться до реєстраційної справи.

Наступного дня головою установчих зборів ОСОБА_5 було отримано з даного питання відповідну консультацію державного реєстратора, який оглянувши списки результатів голосування, зазначив, що вони не можуть бути прийняті у такому вигляді та в разі їх подання з відповідною заявою про державну реєстрацію створення юридичної особи, реєстратор буде змушений відмовити в державній реєстрації, у зв`язку з чим було рекомендовано викласти результати голосування в книжному форматі та друкованому варіанті, після чого звернутись з відповідною заявою про державну реєстрацію.

Враховуючи зазначене, було прийнято рішення наявні результати голосування перенести в повній відповідності в друковану форму, а рукописну форму використовувати як чорновик.

Враховуючи, що установчі збори відбулися та з усіх питань порядку денного були ухвалені рішення, то не було потреби скликати повторні установчі збори з тими ж питаннями виключно для того, щоб вирішити формальні недоліки оформлення, зокрема викласти результати голосування друкованим шрифтом, а не прописом і в книжному форматі сторінки, а не в альбомному.

Протягом декількох наступних після установчих зборів днів співвласники, що прийняли участь в установчих зборах, продублювали свої підписи в друкованій формі результатів голосування у тому ж порядку та в повній відповідності з їх волевиявленням, відображеним в рукописній формі. В подальшому протокол установчих зборів було подано державному реєстратору, однак через збіг обставин, а саме, тривале перебування реєстраторів в м. Олександрії на лікарняному, зареєструвати ОСББ "Соборний 118", як юридичну особу вдалося лише в грудні 2020 року".

Свідок ОСОБА_5 не змогла надати більш чітких відповідей в судовому засіданні на поставлені учасниками справи та судом питання та залишила залу судового засідання.

У заяві свідка ОСОБА_4 зазначено, що ні вона ні чоловік на зборах присутні не були. Через декілька днів ОСОБА_24 дала їй протоколи, повідомила, що ОСОБА_4 обрана членом правління, тому вона має зібрати підписи на протоколах у п`ятому під`їзді, в якому проживає (і в якому розміщена квартира позивача). ОСОБА_4 повинна підписати протоколи тому, що не всі були присутніми безпосередньо на зборах і ще й тому, що підписання протоколів голосування безпосередньо в ході проведення зборів і в ході голосування з тих чи інших питань не проводилось. При підписанні протоколів не всі надавали документи, що посвідчують право власності або посвідчують особу, деякі казали, що вони є квартирантами, тоді ОСОБА_4 лишала такі графи без підпису. Проте пізніше, коли побачила списки, то вони були заповнені повністю, навіть ті, в яких проживали квартиранти, а власники мешкають в інших містах. Дані про окремих власників квартир нашого під`їзду видумані, тому що власники довгий час не з`являються, а в квартирах мешкають квартиранти, які на час внесення даних в протоколи не мали документів на квартири, бо не належать їм на праві власності (т. 2 а.с. 188).

В судовому засіданні 11.02.2022 свідок ОСОБА_4 підтвердила те, що ні вона ні чоловік участі у зборах не приймали.

ОСОБА_5 їй надані рукописні протоколи з зазначенням певної кількості квартир з метою збору підписів у 5 під`їзді з усіх питань порядку денного.

ОСОБА_4 приблизно два тижні збирала підписи, а потім віддала протоколи ОСОБА_5 . Деякі графи залишились пустими так як їй не вдалось потрапити до мешканців квартир.

Після того, ОСОБА_24 надала ОСОБА_4 друкований протокол з зазначенням певних квартир з метою збору підписів у 5 під`їзді з усіх питань порядку денного.

Так як ОСОБА_4 не вдалось потрапити до всіх мешканців квартир, деякі графи залишились пустими.

ОСОБА_4 не змогла згадати та надати відповідь чи потрапила вона до квартири АДРЕСА_2 .

Однак, ОСОБА_4 зазначила, що не надавала для підпису ОСОБА_25 або її матері протоколи для підпису.

ОСОБА_4 підтвердила, що в протоколі міститься підпис її чоловіка, який ним проставлено при виконанні доручення ОСОБА_5 .

Про те, що ОСОБА_4 обрано на установчих зборах до правління, вона дізналась у вересні 2020 року, до цього з нею це питання не узгоджувалось.

При дослідженні рукописного протоколу голосування, суд встановив, що по першому питанню порядку денного відображено 106 позицій з відміткою голосу "за", але позиції 65 та 76 відсутні, тому проголосувало 104. Це не відповідає друкованому протоколу. Доводи відповідача про те, що ОСОБА_4 не повернула ОСОБА_5 всі аркуші цього протоколу не підтвердились з огляду на пояснення самої ОСОБА_4 та те, що ОСОБА_24 друкувала протокол саме з рукописного першоджерела.

По питанню 6 "Уповноваження особи на проведення державної реєстрації ОСББ стоїть прізвище не власника, а сторонньої особи Бобошко М.П. , але перекреслено та зазначено прізвище ОСОБА_5 . Такі виправлення зроблені на всіх аркушах листів голосування по питанню № 6.

Також судом враховано, що в протоколі не зазначено про участь у зборах інших ніж власники осіб в т.ч. Бобошко М.П .

Закон про ОСББ не передбачає такої процедури як "дооформлення" протоколу після зборів або його "переробку" після установчих зборів.

Проведенню установчих зборів у відповідності до закону має передувати саме повна та належна робота "ініціативної групи" і складання протоколу у відповідності до вимог закону є наслідком роботи саме "ініціативної групи".

Відповідно до ст. 15 ЗУ "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати в т.ч. таким вимогам:

1) документи мають бути викладені державною мовою та додатково, за бажанням заявника, - іншою мовою (крім заяви про державну реєстрацію);

2) текст документів має бути написаний розбірливо (машинодруком або від руки друкованими літерами);

3) документи не повинні містити підчищення або дописки, закреслені слова та інші виправлення, не обумовлені в них, орфографічні та арифметичні помилки, заповнюватися олівцем, а також містити пошкодження, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст;

Невідповідність цим вимогам мала наслідком зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації (ст. 27 зазначеного Закону).

Поряд з тим, офіційно рукописний протокол ОСОБА_5 на реєстрацію не подавався.

З огляду на зазначене, неможливо прийти до висновку про голосування на зборах тієї кількості людей, яка зазначена в протоколах.

Оформлення протоколу в такий спосіб не передбачено законодавством та порушує загальний порядок проведення зборів.

Важливим питанням є підрахунок голосів.

Відповідно до ст. 6 Закону, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Відповідно до ст. 4 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава.

Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності (ч. 2 ст. 355 ЦК України).

Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч. 1 ст. 356 ЦК України).

Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою (ч. 1 ст. 358 ЦК України).

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Власність зобов`язує.

Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (ч. 1 ст. 368 ЦК України)

Співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними (ч. 1 ст. 369 ЦК України).

Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 369 ЦК України).

У постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 року у справі №609/1231/19 наведено таку позицію:

"Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Отже, системний аналіз зазначених норм права та їх тлумачення свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.

Проте відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України "Про реєстрацію речових прав на нерухому майно та їх обтяжень" не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

Такий же висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №303/6974/16 (провадження №61-39511св18)".

Відповідно до ст. 1 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", представник співвласника - фізична або юридична особа, яка на підставі договору або закону має право представляти інтереси співвласника.

Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (ч. 3 ст. 244 ЦК України).

Строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії (ч. 1 ст. 247 ЦК України).

Представниками сторін надано до матеріалів справи Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Довідки БТІ, Свідоцтва про право власності, Свідоцтва про смерть, форми № 16.

З системного аналізу протоколу та зазначених документів, вбачається, що частина квартир, власники яких приймали участь в голосуванні, має декілька власників з визначеними частками, або приналежність на праві власності певної частини, що при підрахунку голосів не враховувалось (судом враховано зауваження відповідача про дату формування запиту до реєстру, поряд з тим відповідач вказав всього на декілька випадків змін власників після 30.08.2020, основна кількість залишилась незмінною).

В деяких випадках власником квартири є одні особи, однак в голосуванні приймали участь інші, наприклад кв. № 5, 37, 43.

Позиція відповідача про помилковість внесених даних не спростовує доводів позивача, наявність свідоцтв на час проведення зборів про спільну сумісну власність не підтверджується в усіх випадках.

Хто ставив підписи в протоколі голосування замість власників, які померли (кв. АДРЕСА_21 ) також невідомо, наявність там підписів за поясненням відповідача спадкоємців нічим не підтверджується.

В Державному реєстрі міститься інформація про комунальне майно (котельня) площею 209,9 кв.м. в будинку АДРЕСА_17 , доказів повідомлення власника чи врахування цієї площі при голосуванні не надано.

За власника квартири АДРЕСА_22 голосував представник за довіреністю, термін дії якого закінчився (т. 1 а.с. 67).

З наведених раніше обставин слідує, що в зборах взагалі не приймали участь позивач, як власник квартири АДРЕСА_2 , та власники квартири АДРЕСА_23 (показання свідка ОСОБА_4 )

Деякі квартири дійсно належать на праві спільної сумісної власності, однак такий аналіз прав власників здійснено відповідачем тільки під час розгляду справи по суті, а не під час проведення установчих зборів.

Ухвалою суду від 03.02.2022 суд витребував у відповідача пояснення з наданням відповідних доказів з питання загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень розташованих у будинку.

З наданих суду пояснень від 08.02.2022 слідує, що при визначенні загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку, ініціативною групою бралися за основу для розрахунку списки нарахувань по квартплаті за серпень 2020 року мешканцям будинку, які отримані в розрахунковому відділі КП "Житлогосп". Відповідно до зазначених списків, вони містять інформацію про номер особового рахунку, номер квартири, нараховану квартплату, борг по квартплаті, а також нараховану плату за вивіз твердих побутових відходів та борг по оплаті зазначеної послуги. крім цього в списках наявна інформація про розмір квартплати (тариф) за 1 кв.м., що дає можливість обрахувати площу кожної квартири за формулою "нарахована плата: тариф за 1 кв.м. + площа квартири".

Таким чином, закладаючи в зазначену формулу тариф, який становить 4,7993 за 1 кв.м. та 4,5075 грн за 1 кв.м. на 1 - 2 поверхах, було розраховано загальну площу кожної квартири та нежитлового приміщення окремо, а в подальшому сумарно розраховано загальну площу всіх квартир та нежитлових приміщень, яка становить 10186,2 кв.м.

Таким чином, "ініціативною групою" допущено цілу низку порушень при підрахунку голосів, не проведено роботу по з`ясуванню всіх власників житлових та нежитлових приміщень, їх площ, часток, загальної площі будинку, відтак зазначені в протоколі результати голосувань не є належними та такими, що підтверджують наявність кворуму.

Доводи відповідача про те, що позивачем не надано власний розрахунок площ, голосів, суд вважає необґрунтованими, так як на відміну від "ініціативної групи" або відповідача, у позивача відсутні можливості для цього.

Суд виходить з того, що відповідно до змісту частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника. Тобто це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу, і такі способи мають бути доступними й ефективними.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Застосування певного способу захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої із зазначених умов унеможливлює задоволення позову.

Підставою для визнання недійсними рішення загальних зборів ОСББ є невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника можливості взяти участь у загальних зборах.

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Виходячи з системного аналізу ст. ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України та ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Тобто, відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України обов`язок доведення факту порушення або оспорювання прав і охоронюваних законом інтересів покладено саме на позивача.

Рішення загальних зборів ОСББ є актом ненормативного характеру (індивідуальним актом), тобто, офіційним письмовим документом, що породжує певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ОСББ можуть бути:

- невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства;

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів;

- позбавлення учасника можливості взяти участь у загальних зборах.

При цьому, під час розгляду відповідних справ суд виходить з того, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів ОСББ, є підставами для визнання недійсними прийнятих ним рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону, зокрема, є прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства.

Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Більш того, підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача про яке ним зазначається в позовній заяві здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

17.10.2019 року набув чинності Закон України № 132-IX від 20.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до ГПК України змінено назву ст. 79 Господарського процесуального кодексу України з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів". Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови КГС ВС від 02.10.2018 року у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 року у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 року у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 року у справі № 917/2101/17).

Аналогічна правова позиція міститься у постанові ВП ВС від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц.

З огляду на зазначені вище обставини, суд приходить до висновку, що порушено вимоги закону під час скликання та проведення установчих зборів:

- не дотримано порядку повідомлення всіх співвласників будинку про проведення засідання установчих зборів.

У постанові Верховного Суду від 25.06.2019 по справі № 922/1500/18 викладено правовий висновок про те, що внаслідок недотримання ініціативною групою ОСББ порядку повідомлення саме всіх співвласників будинку про проведення засідання установчих зборів були безпосередньо порушені права співвласника нерухомого майна на добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки з приводу створення ОСББ, які могли потенційно вплинути на результати голосування. У зв`язку з цим співвласник був позбавлений можливості реалізувати свої права як співвласника будинку та здійснити вплив на результати голосування;

- ініціативною групою не встановлено фактичну чисельність співвласників у будинку як і не встановлено в належний спосіб загальну площу квартир та приміщень у будинку.

Відтак, обрахування результатів голосування здійснено з порушенням Закону;

- складання протоколу не у відповідності до законодавства (відображення результатів голосування відбувалося у декілька етапів; рукописний протокол не відповідає друкованому (перше питання) та має виправлення, що є суттєвими (заміна уповноваженої особи на реєстрацію); наявність підписів у протоколі осіб, які не приймали участь у зборах або не мали права голосу; непідтвердження осіб (спадкоємців).

З огляду на зазначення всіх даних в сукупності неможливо встановити наявність кворуму.

Відсутні будь-які докази на підтвердження запрошення до участі в установчих зборах Бобошко М.П .

Порушено право позивача на участь у вирішенні питань про створення ОСББ, формування правління ОСББ та його ревізійної комісії, визначення змісту правоустановчих документів, делегування повноважень по реєстрації ОСББ, виступі, пропозицій щодо формування порядку денного, порушено право власності в частині ст.ст. 9, 10 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Відтак, позовні вимоги позивача про визнання недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: АДРЕСА_7 від 30 серпня 2020 року, оформлене протоколом №1, підлягають задоволенню.

Суд відхиляє доводи позивача про те, що рішення установчих зборів по питаннях 4, 5 порядку денного протоколу установчих зборів від 30 серпня 2020 року про обрання правління та членів ревізійної комісії порушують вимоги ч. 9 ст. 10 Закону про ОСББ, оскільки прийняття вказаних рішень відноситься до виключної компетенції загальних зборів, а не установчих.

Статтею 6 цього Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" не передбачено заборони щодо внесення до порядку денного установчих зборів інших питань діяльності ОСББ, зокрема щодо прийняття рішень, які віднесено статтею 10 Закону до виключної компетенції загальних зборів ОСББ (обрання його органів управління, вирішення інших питань організації діяльності об`єднання затвердженням первісного кошторису, визначення розміру членських внесків).

Тобто, до повноважень установчих зборів відноситься лише створення об`єднання (до якого входить зокрема і вибори органів правління об`єднання) та затвердження статуту.

Щодо вимоги про ліквідацію ОСББ.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29.06.2021 у справі № 916/964/19 дійшла наступних висновків:

"7.10. Загальний порядок створення юридичної особи унормовано статтею 87 ЦК України, яка передбачає, що для створення юридичної особи її учасники (засновники) розробляють установчі документи, які викладаються письмово і підписуються всіма учасниками (засновниками), якщо законом не встановлений інший порядок їх затвердження. Юридична особа приватного права може створюватися та діяти на підставі модельного статуту, затвердженого Кабінетом Міністрів України, що після його прийняття учасниками стає установчим документом. Засновники (учасники) юридичної особи, утвореної на підставі модельного статуту, можуть у встановленому законом порядку затвердити статут, який є установчим документом, та провадити діяльність на його підставі.

7.11. Установчим документом товариства є затверджений учасниками статут або засновницький договір між учасниками, якщо інше не встановлено законом. Товариство, створене однією особою, діє на підставі статуту, затвердженого цією особою. Установа створюється на підставі індивідуального або спільного установчого акта, складеного засновником (засновниками). Установчий акт може міститися також і в заповіті. До створення установи установчий акт, складений однією або кількома особами, може бути скасований засновником (засновниками).

7.12. Юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.

7.13. Відповідно до статті 57 Господарського кодексу України рішення про утворення суб`єкта господарювання є установчим документом суб`єкта господарювання.

7.14. Юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення (частина перша статті 89 ЦК України).

7.15. Закон № 755-IV передбачає, що державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (державна реєстрація) - це офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи (пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 755-IV).

7.16. За змістом статті 9 Закону № 755-IV відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу - підприємця вносяться до Реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів. В Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема: найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; організаційно-правова форма (частина друга статті 9 вказаного Закону).

7.17. Відповідно до частини першої статті 104 ЦК України юридична особа припиняється лише шляхом реорганізації або ліквідації. Згідно із частиною другою вказаної статті юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

7.18. Статтею 110 ЦК України встановлено, що юридична особа ліквідується: 1) за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв`язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами; 2) за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади; 3) за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи в інших випадках, встановлених законом, - за позовом відповідного органу державної влади.

7.19. Відповідно до приписів ЦК України статтею 28 Закону № 2866-III передбачено, що об`єднання вважається припиненим з дня внесення про це відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Об`єднання ліквідується у разі: придбання однією особою всіх приміщень у багатоквартирному будинку; прийняття співвласниками рішення про ліквідацію об`єднання; ухвалення судом рішення про ліквідацію об`єднання.

7.20. Порядок ліквідації об`єднання передбачає, що у разі ліквідації об`єднання кошти, що залишилися після задоволення вимог кредиторів, розподіляються між усіма співвласниками пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, що перебувають у їхній власності. При цьому здійснюється залік заборгованості кожного співвласника перед об`єднанням відповідно до статуту цього об`єднання. Якщо співвласник має борг перед цим об`єднанням, сума якого перевищує суму його частки в майні, і відмовляється сплатити цей борг, спір вирішується у судовому порядку.

7.21. Загальний порядок ліквідації юридичної особи визначений у статті 111 ЦК України. Загальна процедура ліквідації юридичної особи також передбачає низку обов`язкових дій - погашення існуючої кредиторської заборгованості, відчуження активів, звільнення працівників, передання документів до архіву тощо. Лише після вчинення цих дій і подання державному реєстратору відповідних документів в реєстр вноситься запис про припинення юридичної особи, а не запис про скасування її державної реєстрації.

7.22. Статтею 10 Закону № 755-IV встановлено спростовну презумпцію відомостей, внесених до ЄДР, з огляду на що запис про припинення юридичної особи не є беззастережним доказом того, що юридична особа дійсно припинилася та більше не існує. Водночас, якщо процедуру ліквідації не було здійснено належним чином, то внесення до реєстру запису про припинення цієї юридичної особи не тягне її припинення.

7.23. Отже, ліквідація юридичної особи - це встановлена законом процедура, результатом якої є припинення діяльності юридичної особи, і першочерговою умовою ліквідації законодавство визначило саме рішення її учасників про ліквідацію. Як юридична особа ОСББ може припинити діяльність у порядку, передбаченому законом, зокрема шляхом ліквідації.

7.24. Скасування державної реєстрації ОСББ (реєстраційного запису) за рішенням суду не є тотожною самій ліквідації юридичної особи, яка відбувається в порядку, передбаченому пунктом 2 частини першої статті 110 ЦК України, і не призводить до припинення ОСББ з огляду на вимоги статті 25 Закону № 755-IV, якою визначається порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій.

7.25. Отже, позовна вимога щодо скасування державної реєстрації створеної юридичної особи (ОСББ), яка створена у відповідному порядку на захист інтересів співвласників будинку, існує та здійснює свою діяльність тривалий час, за період свого існування набувши відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів співвласника ОСББ, який звертається з таким позовом. Швидше за все такий позов буде свідчити про втручання суду в діяльність ОСББ та порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

7.26. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), у пункті 1 статті 6 Конвенції закріплене «право на суд» разом з правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду із цивільними скаргами, що складають єдине ціле (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom) від 21 лютого 1975 року, заява № 4451/70, пункт 36). Проте такі права не є абсолютними та можуть бути обмежені, але лише таким способом і до такої міри, що не порушує сутність цих прав (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) від 17 січня 2012 року, заява № 36760/06, пункт 230).

7.27. Частиною третьою статті 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

7.28. Наявність юридичного спору означає, що сторони цього спору перебувають у правовідносинах, пов`язаних з реалізацією ними своїх прав, які мають суперечливий, протилежний характер, та прагнуть вирішити наявний між ними конфлікт із застосуванням відповідних правових механізмів.

7.29. За змістом позовних вимог, між позивачем та іншими співвласниками, які прийняли рішення створити юридичну особу - відповідача, виник правовий конфлікт щодо реалізації позивачем права на управління спільним майном співвласників, який позивач прагне розв`язати всупереч законодавчо встановленій процедурі.

7.30. Ураховуючи викладене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що звернення особи з позовною вимогою про скасування державної реєстрації ОСББ (реєстраційного запису) є підставою для закриття провадження у справі за такими вимогами за відсутності юридичного спору"

З огляду на зазначене позивач змінив предмет позову та просив ліквідувати юридичну особу ОСББ "Соборний 118" через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути.

Статтею 111 ЦК України передбачений порядок ліквідації юридичної особи.

Так, з дати внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, суду або уповноваженого ними органу щодо ліквідації юридичної особи ліквідаційна комісія (ліквідатор) зобов`язана вжити всіх необхідних заходів щодо стягнення дебіторської заборгованості юридичної особи, що ліквідується, та письмово повідомити кожного з боржників про припинення юридичної особи в установлені цим Кодексом строки.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) заявляє вимоги та позови про стягнення заборгованості з боржників юридичної особи.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) зобов`язана повідомити учасників юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, про її участь в інших юридичних особах та/або надати відомості про створені нею господарські товариства, дочірні підприємства.

Під час проведення заходів щодо ліквідації юридичної особи до завершення строку пред`явлення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) закриває рахунки, відкриті у фінансових установах, крім рахунка, який використовується для розрахунків з кредиторами під час ліквідації юридичної особи.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) вживає заходів щодо інвентаризації майна юридичної особи, що припиняється, а також майна її філій та представництв, дочірніх підприємств, господарських товариств, а також майна, що підтверджує її корпоративні права в інших юридичних особах, виявляє та вживає заходів щодо повернення майна, яке перебуває у третіх осіб.

У випадках, установлених законом, ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує проведення незалежної оцінки майна юридичної особи, що припиняється.

Ліцензії, документи дозвільного характеру та інші документи, а також печатки та штампи, які підлягають поверненню органам державної влади, органам місцевого самоврядування, повертаються їм ліквідаційною комісією (ліквідатором).

Для проведення перевірок та визначення наявності або відсутності заборгованості із сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує своєчасне надання податковим органам та Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування документів юридичної особи (її філій, представництв), у тому числі первинних документів, регістрів бухгалтерського та податкового обліку.

До моменту затвердження ліквідаційного балансу ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає та подає податковим органам, Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування звітність за останній звітний період.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду.

Проміжний ліквідаційний баланс затверджується учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про ліквідацію юридичної особи.

Виплата грошових сум кредиторам юридичної особи, що ліквідується, у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, провадиться у порядку черговості, встановленому статтею 112 цього Кодексу.

У разі недостатності в юридичної особи, що ліквідується, коштів для задоволення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) організовує реалізацію майна юридичної особи.

До затвердження ліквідаційного балансу ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає та подає податковим органам, Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування звітність за останній звітний період.

Після завершення розрахунків з кредиторами ліквідаційна комісія (ліквідатор) складає ліквідаційний баланс, забезпечує його затвердження учасниками юридичної особи, судом або органом, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, та забезпечує подання податковим органам.

Майно юридичної особи, що залишилося після задоволення вимог кредиторів (у тому числі за податками, зборами, єдиним внеском на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та іншими коштами, що належить сплатити до державного або місцевого бюджету, Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування), передається учасникам юридичної особи, якщо інше не встановлено установчими документами юридичної особи або законом.

Документи, що підлягають обов`язковому зберіганню, передаються в установленому законодавством порядку відповідним архівним установам.

Ліквідаційна комісія (ліквідатор) забезпечує подання державному реєстраторові документів, передбачених законом для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи в установлений законом строк.

Відповідно до п. 8 ст. 1 ЗУ "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", заявник - засновник (засновники) або уповноважена ними особа - у разі подання документів для державної реєстрації створення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи;

голова комісії з припинення або уповноважена ним особа - у разі подання документів для державної реєстрації припинення юридичної особи.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 15 ЗУ "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", документи, що подаються для державної реєстрації, повинні відповідати в т.ч. таким вимогам:

- рішення про припинення юридичної особи має містити відомості про персональний склад комісії з припинення (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії), її голову або ліквідатора, реєстраційні номери облікових карток платників податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), про порядок та строк заявлення кредиторами своїх вимог.

Відповідно до ч. 13. ст. 17 вказаного Закону, для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення про припинення юридичної особи, прийнятого учасниками юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідних державних органів, або судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з її банкрутством, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

2) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.

Відповідно до ст. 25 ЗУ "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі:

1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації;

2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо:

визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу;

визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи;

заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій;

накладення/зняття арешту корпоративних прав;

зобов`язання вчинення реєстраційних дій;

скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі;

виділу юридичної особи;

провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом";

припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи;

відміни державної реєстрації припинення юридичної особи;

припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи;

відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця;

відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію;

3) рішень, прийнятих за результатами оскарження в адміністративному порядку відповідно до статті 34 цього Закону.

2. Порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, включає:

1) заповнення форми заяви про державну реєстрацію - у разі подання документів особисто заявником (за бажанням заявника);

2) прийом документів за описом - у разі подання документів у паперовій формі;

3) виготовлення копій документів в електронній формі - у разі подання документів у паперовій формі;

4) внесення копій документів в електронній формі до Єдиного державного реєстру;

5) перевірку документів на наявність підстав для зупинення розгляду документів;

6) перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації;

7) прийняття рішення про проведення реєстраційної дії - для громадських формувань, символіки та засвідчення факту наявності всеукраїнського статусу громадського об`єднання;

8) проведення реєстраційної дії (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови в державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру;

9) формування та оприлюднення на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг виписки, результатів надання адміністративних послуг у сфері державної реєстрації та установчих документів;

10) видача за бажанням заявника виписки з Єдиного державного реєстру у паперовій формі за результатами проведеної реєстраційної дії (у разі подання заяви про державну реєстрацію у паперовій формі).

Виписка з Єдиного державного реєстру у паперовій формі надається з проставленням підпису та печатки державного реєстратора.

З огляду на зазначені норми законодавства, державна реєстрація припинення юридичної особи за судовим рішенням проводиться на підставі судових рішень, що набрали законної сили щодо:

- припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи;

- провадження у справах про визнання юридичної особи банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" .

Процес припинення юридичної особи за судовим рішенням, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи, здійснюється в два етапи.

На першому етапі державний реєстратор вносить інформацію про судове рішення щодо припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

На другому етапі відбувається державна реєстрація припинення юридичної особи за судовим рішенням, що не пов`язано з банкрутством.

Для цього голова ліквідаційної комісії (ліквідатор) юридичної особи, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, відповідно до ч.13 ст.17 Закону подає такі документи:

- заяву про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

- довідку архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.

Таким чином обраний позивачем спосіб захисту не відповідає встановленій процедурі ліквідації юридичної особи.

Як зазничила Велика Палата Верховного Суду у наведеній вище постанові, ліквідація юридичної особи - це встановлена законом процедура, результатом якої є припинення діяльності юридичної особи, і першочерговою умовою ліквідації законодавство визначило саме рішення її учасників про ліквідацію. Як юридична особа ОСББ може припинити діяльність у порядку, передбаченому законом, зокрема шляхом ліквідації.

Позивач посилається на п. 2 ч. 1 ст. 110 ЦК України, в якій зазначено, що юридична особа ліквідується:

за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади.

Як було зазначено вище, при створенні юридичної особи було допущено ряд порушень, поряд з тим, з огляду на те, що першочерговою умовою ліквідації ОСББ законодавство визначило саме рішення його учасників про ліквідацію, відтак саме загальні збори можуть виправити недоліки, які були допущені при створенні ОСББ та вирішити питання про ліквідацію чи подальше існування ОСББ.

Відтак позовні вимоги в частині вимоги про ліквідацію ОСББ задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнання недійсним рішення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: 28008 Кіровоградська область м. Олександрія, пр. Соборний, будинок 118 від 30 серпня 2020 року, оформлене протоколом №1.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборний 118" ( пр-т Соборний, буд. 118, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28008, код 44042846) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_2 , д.н. ІНФОРМАЦІЯ_1 ) судовий збір у розмірі 2270,0 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати позивачу на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідачу на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5 , Олександрійській міській раді на поштову адресу.

Повне рішення складено 21.02.2022.

Суддя В.Г. Кабакова