ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2022 р. Справа№ 910/19044/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Сотнікова С.В.

Остапенка О.М.

Секретар судового засідання: Гудько А.В.

За участю представників учасників процесу:

від Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича: Cоколов А.О.;

від Товариства з обмеженою відповідальністю «Перфом Стандарт»: Пушина Н.Л.;

від Державного підприємства «Сетам»: Стадник Р.П.;

від Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтакт»: не з`явилися.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 (суддя Босий В.П.)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Перфом Стандарт»

про забезпечення позову до подання позовної заяви

особи, які можуть отримати статус відповідачів у справі:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтакт»

2) Державне підприємство «Сетам»

3) Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Ярослав Вікторович

ВСТАНОВИВ:

22.11.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Перфом Стандарт» (надалі також ТОВ «Перфом Стандарт», заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- зупинення реалізації майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865;

- заборони будь-яким особам (державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів), будь-яким органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, Державному підприємству «Сетам» (надалі також ДП «Сетам»), Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінтакт» (надалі також ТОВ «ФК «Фінтакт») здійснювати будь-які дії (в тому числі, реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь-якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865;

- заборони ДП «Сетам», приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бережному Ярославу Вікторовичу, ТОВ «ФК «Фінтакт», іншим особам, здійснювати будь-які дії, спрямовані на відчуження майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865, здійснювати будь-які дії, спрямовані на проведення, оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги;

- заборони ТОВ «ФК «Фінтакт» вчиняти будь-які дії щодо майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, в тому числі: на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів, що сформований 16.11.2021 15:03:58 організатором торгів ДП «Сетам» в розмірі (в межах суми) 3 267 122,50 грн, здійснювати повний або частковий розрахунок в межах суми 291 983 868,00 грн з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Ярославом Вікторовичем як продавцем зазначеного вище майнового комплексу; прийняти зазначений вище майновий комплекс, складати, приймати та передавати будь-які документи, пов`язані з зазначеним майновим комплексом.

На обгрунтування заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник вказує, що має намір звернутися до Господарського суду міста Києва з позовом до ТОВ «ФК «Фінтакт», ДП «Сетам» та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича про визнання недійсним протоколу №559938 проведення електронних торгів, сформованого ДП «Сетам» 16.11.2021 15:03:58, а також зобов`язання останнього сформувати новий протокол проведення електронних торгів, дата та час завершення торгів: 30.04.2021 18:16, реєстраційний номер лота 464865, із зазначенням для переможця торгів ТОВ «Перфом Стандарт» нового строку розрахунків за придбане майно.

Також ТОВ «Перфом Стандарт» зазначає, що випадку не вжиття заходів забезпечення такого позову, ТОВ «ФК «Фінтакт», ДП «Сетам» та приватний виконавець Бережний Я.В. на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів можуть здійснити відповідні дії щодо спірного майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м, які можуть призвести до переходу права власності на таке спірне нерухоме майно до ТОВ «ФК «Фінтакт» (зокрема, такі дії, як здійснення ТОВ «ФК «Фінтакт» оплати додаткової винагороди організатору торгів ДП «Сетам») на суму 3 267 122,00 грн та оплати продавцю на торгах на суму 291 983 868,00 грн за спірний майновий комплекс, отримання ДП «Сетам» оплати додаткової винагороди, прийняття ТОВ «ФК «Фінтакт» спірного майнового комплексу, складання та підписання приватним виконавцем акту про проведені електронні торги, інші юридично-значимі дії щодо спірного майнового комплексу).

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 (суддя Босий В.П.) заяву ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви задоволено; зупинено реалізацію майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865; заборонено будь-яким особам (державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів), будь-яким органам (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), державним виконавцям, приватним виконавцям, ДП «Сетам», ТОВ «ФК «Фінтакт» здійснювати будь-які дії (в тому числі, реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь-якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865; заборонено ДП «СЕТАМ», приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бережному Ярославу Вікторовичу, ТОВ «ФК «Фінтакт», іншим особам, здійснювати будь-які дії, спрямовані на відчуження майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865, здійснювати будь-які дії, спрямовані на проведення, оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги; заборонено ТОВ «ФК «Фінтакт» вчиняти будь-які дії щодо майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, в тому числі: на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів, що сформований 16.11.2021 15:03:58 організатором торгів ДП «Сетам» в розмірі (в межах суми) 3 267 122,50 грн, здійснювати повний або частковий розрахунок в межах суми 291 983 868,00 грн з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Ярославом Вікторовичем як продавцем зазначеного вище майнового комплексу; прийняти зазначений вище майновий комплекс, складати, приймати та передавати будь-які документи, пов`язані з зазначеним майновим комплексом.

Місцевий господарський суд посилаючись на приписи ст.ст. 2, 136, 137, 140, 141 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), ст. 656 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) дійшов до висновку про задоволення заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, оскільки застосування заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії щодо майна, яке було предметом електронних торгів по лоту № 464865, є адекватним та ефективним способом забезпечення позову.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою суду, Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Ярослав Вікторович звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі № 910/19044/21 та відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги зводяться до наступного:

- заявником, в супереч ч. 2 ст. 139 ГПК України, не зазначено у своїй заяві повного переліку осіб, які повинні отримати статус учасника справи, зокрема не вказано: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗВ Рієлті» (надалі також ТОВ «ЗВ «Рієлті») та Приватне акціонерне товариство «Росава» (надалі також ПрАТ «Росава»);

- заява про забезпечення позову до подання позовної заяви мала бути подана в межах справи про банкрутство ТОВ «ЗВ «Рієлті»;

- заборона реалізації арештованого майна та заборона здійснювати розрахунки за придбане майно може спричинити збитки ДП «Сетам» та стягувачу в межах виконавчого провадження;

- обраний заявником спосіб захисту до подачі позову є фактично втручанням у господарську діяльність;

- ПрАТ «Росава» є кредитором у справі про банкрутство ТОВ «ЗВ Рієлті», а відтак, реалізація спірного майна в рамках аукціону призведе до зміни розміру кредиторських вимог ПрАТ «Росава» у справі про банкрутство ТОВ «ЗВ Рієлті».

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

10.01.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ДП «Сетам» надійшли письмові пояснення, у відповідності до яких останній просить суд, апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича задовольнити, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 - скасувати та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову у справі № 910/19044/21.

Інші учасники справи відзиву на апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича не надали, що у відповідності до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду судового рішення першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

У відповідності до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2021 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Барсук М.А., судді: Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 у справі № 910/19044/21 відкрито апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 призначено на 21.12.2021.

13.12.2021 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ТОВ «Перфом Стандарт» надійшла заява про відвід головуючого судді Барсук М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/19044/21 визнано заяву ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід судді Барсук М.А. від участі у розгляді апеляційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 необґрунтованою; передано справу для вирішення питання про відвід судді у порядку встановленому ст. 32 ГПК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2021 для розгляду заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід головуючого судді Барсук М.А. сформовано судову колегію у складі головуючий суддя Грек Б.М., судді: Отрюх Б.В., Сотніков С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2021 у справі № 910/19044/21 відмовлено у задоволенні заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід судді Барсук М.А. від розгляду справи № 910/19044/21.

20.12.2021 від суддів Барсук М.А., Кропивної Л.В., Пономаренка Є.Ю. надійшла заява про самовідвід.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2021 у справі № 910/19044/21 задоволено заяву про самовідвід суддів Барсук М.А., Кропивної Л.В., Пономаренка Є.Ю. від розгляду апеляційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21; матеріали справи № 910/19044/21 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою у відповідності до положень ст. 32 ГПК України.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-07/787/21 від 21.12.2021 у зв`язку із задоволенням заяви суддів Барсук М.А., Кропивної Л.В., Пономаренка Є.Ю. про самовідвід від розгляду даної справи, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/19044/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2021, апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Доманська М.Л., Гарник Л.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2021 у справі № 910/19044/21 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Доманська М.Л., Гарник Л.Л.; розгляд апеляційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 призначено (з урахуванням ухвали Північного апеляційного господарського суду від 23.12.2021 у справі № 910/19044/21) на 11.01.2022.

04.01.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ТОВ «Перфом Стандарт» надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Пантелієнка В.О., суддів: Гарник Л.Л. та Доманської М.Л.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/2/22 від 04.01.2022 у зв`язку із перебуванням судді Гарник Л.Л. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/19044/21.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2022 для розгляду справи № 910/19044/21 сформовано судову колегію у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Доманська М.Л., Копитова О.С.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.01.2022 у справі № 910/19044/21 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Доманська М.Л., Копитова О.С.; визнано необґрунтованою заяву ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід суддів Пантелієнка В.О. та Доманської М.Л. у справі №910/19044/21 за апеляційною скаргою Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21; матеріали справи №910/19044/21 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 ГПК України з метою розгляду заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід суддів Пантелієнка В.О., Гарник Л.Л., Доманської М.Л.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.01.2022 для розгляду заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід суддів Пантелієнка В.О., Гарник Л.Л., Доманської М.Л. сформовано судову колегію у складі головуючий суддя Грек Б.М., судді: Кравчук Г.А., Пашкіна С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.01.2022 у справі № 910/19044/21 у задоволенні заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід суддів Пантелієнка В.О. та Доманської М.Л. від участі у розгляді справи №910/19044/21 відмовлено; заяву ТОВ «Перфом Стандарт» про відвід судді Гарник Л.Л. від участі у розгляді справи № 910/19044/21 залишити без розгляду.

11.01.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ТОВ «Перфом Стандарт» надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Пантелієнка В.О., суддів: Доманської М.Л., Копитової О.С.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/89/22 від 11.01.2022 у зв`язку із перебуванням судді Копитової О.С. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/19044/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2022 для розгляду справи № 910/19044/21 сформовано судову колегію у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Гарник Л.Л., Доманська М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2022 у справі № 910/19044/21 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Пантелієнко В.О., судді: Гарник Л.Л., Доманська М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2022 у справі № 910/19044/21 заяву про відвід колегії суддів Північного апеляційного господарського суду Пантелієнка В.О., Доманської М.Л., Копитової О.С., подану ТОВ «Перфом Стандарт» 11.02.2022 визнати зловживанням процесуальними правами і залишенням без розгляду.

11.01.2022 судді Північного апеляційного господарського суду Пантелієнко В.О., Гарник Л.Л. та Доманська М.Л. подали заяву про самовідвід.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2022 у справі № 910/19044/21 заяву суддів Північного апеляційного господарського суду Пантелієнка В.О., Гарник Л.Л. та Доманської М.Л. про самовідвід у справі №910/19044/21 задоволено; справу № 910/19044/21 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою у відповідності до положень п.п. 17.4 п. 17 ч. 1 розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-07/54/22 від 12.01.2022 у зв`язку із задоволенням заяви суддів Північного апеляційного господарського суду Пантелієнка В.О., Гарник Л.Л. та Доманської М.Л. про самовідвід у справі №910/19044/21, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/19044/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2022 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Грек Б.М., Остапенко О.М.

17.01.2022 від судді Грека Б.М. надійшла заява про самовідвід від розгляду справи № 910/19044/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2022 у справі № 910/19044/21 заяву судді Північного апеляційного господарського суду Грека Б.М. про самовідвід від розгляду справи №910/19044/21 задоволено; справу № 910/19044/21 передано для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення заміни відведеного судді відповідно до ст. 32 ГПК України.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/247/22 від 20.01.2022 у зв`язку із задоволенням заяви судді Північного апеляційного господарського суду Грека Б.М. про самовідвід у справі №910/19044/21, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/19044/21.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.01.2022 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Остапенко О.М., Сотніков С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2022 у справі № 910/19044/21 апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 прийнято до провадження колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Отрюха Б.В., суддів: Остапенка О.М., Сотнікова С.В.; розгляд апеляційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 призначено на 16.02.2022.

Явка представників сторін

У судове засідання 16.02.2022 з`явилися представники ТОВ «Перфом Стандарт», ДП «Сетам» та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича.

Представник ТОВ «ФК «Фінтакт» у судове засідання 16.02.2022 не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про причини нез`явлення суд не повідомив.

Щодо повідомлення ТОВ «ФК «Фінтакт» про час, місце та дату судового засідання, слід зазначити таке.

Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (ч. 3 ст. 120 ГПК України).

Слід зазначити, що копію ухвали Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2022 у справі № 910/19044/21 було надіслано ТОВ «ФК «Фінтакт» рекомендованим повідомленням за трек-номером 109.

Так, відстеживши поштове відправлення за трек-номером 109 на офіційному сайті «Укрпошта» (https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html) судом апеляційної інстанції встановлено, що вищевказане поштове відправлення отримано одержувачем 02.02.2022.

Оскільки, у матеріалах справи містяться докази належного повідомлення ТОВ «ФК «Фінтакт» про дату, час і місце проведення судового засідання із розгляду апеляційної скарги та з огляду на те, що неявка представників учасників справи не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи предмет спору, а також доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає можливим здійснити розгляд оскаржуваного судового рішення в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представника ТОВ «ФК «Фінтакт».

Позиції учасників справи

16.02.2022 у судовому засіданні представники приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича та ДП «Сетам» підтримали вимоги апеляційної скарги та просили її задовольнити, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 - скасувати та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову до подання позову.

У судовому засіданні 16.02.2022 представник ТОВ «Перфом Стандарт» заперечувала проти доводів апеляційної скарги та просила залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду - без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вбачається із заяви про забезпечення позову до подання позову, заявник вказує, що ДП «Сетам» організовано проведення електронних торгів з продажу Майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею: 6 715,8 кв.м, (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, номер лоту: 464865, дата проведення аукціону: 30.04.2021 09:00, дата закінчення торгів: 30.04.2021 18:16, дата закінчення подання заявок: 30.04.2021 08:00, стартова ціна: 242 009 000,00 грн, гарантійний внесок: 12 100 450,00 грн, крок аукціону: 2 420 090,00 грн, область: м. Київ, місцезнаходження майна: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, дата публікації: 29.01.2021 11:07.

Так, результати електронних торгів оформлено протоколом №536717 проведення електронних торгів, що сформований 30.04.2021 22:00:17 організатором торгів ДП «Сетам», відповідно до якого переможцем торгів є ТОВ «Перфом Стандарт», з особливою ставкою 307 351 450,00 грн.

У відповідності до протоколу №536717 проведення електронних торгів зазначено, що розмір додаткової винагороди організатору торгів становить 3 267 122,50 грн, сума яку необхідно перерахувати на рахунок приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бережного Ярослава Вікторовича становить 291 983 877,50 грн, зазначаються реквізити рахунку організатору торгів та реквізити рахунку продавця, вказується про те, що зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 19.05.2021.

Разом з тим, на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 17.05.2021 у справі №752/9775/21 та ухвали Господарського суду міста Києва від 17.05.2021 у справі №910/7673/21 торги з продажу Майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею: 6 715,8 кв.м, (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, номер лоту: 464865 було зупинено.

Відтак, на переконання заявника, зупинення вказаних торгів на підставі рішень суду унеможливило внесення ним грошових коштів у розмірі та строки, зазначені у протоколі №536717 проведення електронних торгів.

В подальшому, 16.11.2021 ДП «Сетам» надіслало у особистий кабінет ТОВ «Перфом Стандарт» повідомлення про те, що таке товариство було відхилено зі ставкою 307 351 450,00 грн від перемоги в торгах №464625 через повідомлення про відсутність сплати від переможця за придбане майно приватного виконавця Бережного Я.В. від 16.11.2021 №1.

Слід зазначити, що на офіційному сайті ДП «Сетам» за посиланням https://setam.net.ua/auction/464625 розміщено протокол №559938 проведення електронних торгів, сформований 16.11.2021 15:03:58, відповідно до якого переможцем торгів визнано ТОВ «ФК «Фінтакт», яке повинно сплатити 3 267 122,00 грн - ДП «Сетам» та 291 983 868,00 грн - приватному виконавцю Бережному Я.В. до 30.11.2021.

Із опублікованої ДП «Сетам» інформації за вказаним вище посиланням статус аукціону: очікування сплати, що свідчить про те, що переможець торгів не сплатив ціну продажу за лот №464865, останнім днем сплати якої відповідно до протоколу №559938 проведення електронних торгів визначено 30.11.2021.

Таким чином, наявність протоколу №559938 проведення електронних торгів, визначений статус таких торгів - очікується оплата, та інші докази у їх сукупності дозволяють дійти обґрунтованого припущення, що на момент подання ТОВ «Перфом Стандарт» позовної заяви до суду, яку позивач має намір подати до Господарського суду міста Києва, ТОВ «ФК «Фінтакт» може повністю провести розрахунки за таким протоколом з ДП «Сетам» та приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Ярославом Вікторовичем як продавцем зазначеного вище майнового комплексу, прийняти майновий комплекс, вчинити інші юридично-значимі дії щодо спірного майнового комплексу, в результаті чого, за відсутності заходів забезпечення позову, стати власником спірного нерухомого майна як переможець торгів.

Отже, на думку заявника, у випадку не вжиття заходів забезпечення такого позову, ТОВ «ФК «Фінтакт», ДП «Сетам» та приватний виконавець Бережний Я.В. на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів можуть здійснити відповідні дії щодо спірного майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м, які можуть призвести до переходу права власності на таке спірне нерухоме майно до ТОВ «ФК «Фінтакт» (зокрема, такі дії, як здійснення ТОВ «ФК «Фінтакт» оплати додаткової винагороди організатору торгів ДП «Сетам» на суму 3 267 122,00 грн та оплати продавцю на торгах на суму 291 983 868,00 грн за спірний майновий комплекс, отримання ДП «Сетам» оплати додаткової винагороди, прийняття ТОВ «ФК «Фінтакт» спірного майнового комплексу, складання та підписання приватним виконавцем акту про проведені електронні торги, інші юридично-значимі дії щодо спірного майнового комплексу).

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Північний апеляційний господарський суд розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи присутніх у судовому засіданні, обговоривши доводи апеляційної скарги, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини даної господарської справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при прийнятті судового рішення, дійшов висновку про те, що апеляційна скарга Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так, предметом апеляційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про задоволення заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Реалізація права на судовий захист, гарантованого кожному ст.ст. 55, 124 Конституції України, багато в чому залежить від належного правового механізму, складовою якого, зокрема, є інститут забезпечення позову в судовому процесі.

Відповідно до положень статті 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом цієї норми обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача. Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Аналізуючи практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову, під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Отже, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.

Таким чином, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20.

Згідно із статтею 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Приписами ч.ч. 1, 3 ст. 138 ГПК України визначено, що заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа. У разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Отже, за приписами чинного господарського процесуального законодавства таку процесуальну дію, як забезпечення позову, може бути вчинено як до пред`являння позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Інститут забезпечення позову є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права. Він віднесений до механізму захисту прав і свобод людини, зокрема в судовому порядку, і є гарантією їх захисту та відновлення, а отже, елементом правосуддя.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За змістом ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

Отже, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і в пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 № 3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Необхідно зазначити, якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Як вбачається із матеріалів заяви, ТОВ «Перфом Стандарт» має намір звернутися до суду із позовом до ТОВ «ФК «Фінтакт», ДП «Сетам» та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича про визнання недійсним протоколу №559938 проведення електронних торгів, сформованого ДП «Сетам» 16.11.2021 15:03:58, а також зобов`язання останнього сформувати новий протокол проведення електронних торгів, дата та час завершення торгів: 30.04.2021 18:16, реєстраційний номер лота 464865, із зазначенням для переможця торгів ТОВ «Перфом Стандарт» нового строку розрахунків за придбане майно.

Слід зазначити, що обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

При цьому, законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з позовом про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

Для вжиття заходу забезпечення позову у вигляді зупинення реалізації арештованого майна, слід враховувати правову природу електронних торгів.

У відповідності до постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №910/856/17 набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

З урахуванням вищезазначеного, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

З матеріалів справи вбачається, що електронні торги по реалізації майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, проводяться на підставі Порядку реалізації арештованого майна, який був затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (надалі - «Порядок»).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна на електронних торгах та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення торгів, складання за результатами їх проведення протоколу та акту про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Вищевказане узгоджується із положеннями ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якими до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Аналіз Порядку дозволяє дійти висновку, що ним визначено всі процедурні етапи, які є складовою частиною проведення електронних торгів, зокрема, передача майна на реалізацію (включає внесення організатором до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця) відповідно до розділу ІІ Порядку, підготовка до проведення електронних торгів (включає внесення організатором до Системи інформації про майно та формування лоту торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги)) відповідно до розділу ІІІ Порядку, реєстрація учасників електронних торгів (розділ ІV Порядку), проведення електронних торгів (розділ V Порядку), визначає особливості реалізації окремих видів майна відповідно до розділу VII Порядку, оформлення результатів електронних торгів (розділ VIII Порядку), порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності (розділ Х Порядку), визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації (розділ ХІ Порядку).

Таким чином, враховуючи правову природу реалізації арештованого майна на електронних торгах відповідно до зазначеного Порядку, а також правові висновки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №910/856/17, така реалізація як спосіб переходу права власності на майно від боржника до переможця торгів, не зводиться до суто проведення електронних торгів у визначений день торгів (в даному випадку 30.04.2021), а охоплює всі визначені Порядком процедурні етапи, як ті, що передували дню проведення торгів, так і ті, що проводяться після дня торгів.

Так, в залежності від обставин кожних конкретних торгів, завершальним етапом торгів є проведення розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності (розділ Х Порядку), а за наявності для цього визначених Порядком та чинним законодавством України правових підстав, одним з завершальних етапів торгів може бути також визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації (розділ ХІ Порядку).

У відповідності до Порядку реалізації арештованого майна, зупинення електронних торгів за наявності рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна можливе на будь-якому етапі проведення торгів, як до дня торгів, так і після такого дня торгів, до оформлення права власності переможця торгів на придбане майно.

Слід зазначити, що матеріали справи не містять доказів повного розрахунку переможцем торгів на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів, що сформований 16.11.2021 15:03:58 організатором торгів ДП «СЕТАМ», підписання акту про проведення електронних торгів та оформлення права власності переможця торгів на спірний майновий комплекс.

Водночас, необхідно врахувати публічно розміщену ДП «Сетам» на своєму сайті інформація щодо статусу таких торгів - очікується оплата, що свідчить про те, що ці торги знаходяться на стадії очікування оплати, приватним виконавцем не підписаний акт про проведені електронні торги, у зв`язку з чим торги не є такими, що відбулися, їх не зупинено та не припинено, та не оформлено право власності переможця торгів на спірне майно.

Відтак, захід забезпечення позову у вигляді зупинення реалізації майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, є співмірним позовним вимогам, які будуть заявлені у позовній заяві ТОВ «Перфом Стандарт».

Отже, такий захід забезпечення позову є адекватним та дозволяє не допустити незворотності певних наслідків (зокрема, перехід права власності на спірне майно до ТОВ «ФК «Фінтакт»), а також відповідних дій (підписання акту про проведені електронні торги, незаконне оформлення права власності на спірне майно на користь ТОВ «Фінансова компанія «Фінтакт») щодо відновлення порушених прав ТОВ «Перфом Стандарт» як переможця торгів.

З урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник має намір звернутися до суду як позивач, суд погоджується, що такий захід забезпечення позову дійсно забезпечує можливість ефективного способу захисту порушених під час проведення торгів 30.04.2021 прав та інтересів ТОВ «Перфом Стандарт» щодо спірного майна, включеного до лоту реєстраційний номер 464865.

Оцінюючи наявність зв`язку між таким конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги про визнання недійсним протоколу №559938 проведення електронних торгів та зобов`язання ДП «СЕТАМ» сформувати новий протокол проведення електронних торгів, суд дійшов висновку, що такий захід спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову і є співмірним з даною позовною вимогою.

Поміж іншого, такий захід забезпечення позову також не підпадає під заборону, яка передбачена ч. 12 ст. 137 ГПК України, положення якої стосуються випадків публічних інтересів держави або органу місцевого самоврядування, які свої повноваження реалізують, у тому числі, і шляхом проведення конкурсів, аукціонів, торгів, тендерів.

В силу ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Відповідно до п. 1 Розділу І Порядку електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора, передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Таким чином, в спірних правовідносинах ДП «Сетам» виступає особою, яка лише здійснює заходи із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів та обслуговування цієї системи, відтак відсутні підстави для застосування положень ч. 12 ст. 137 ГПК України у даній справі.

Проте, матеріалами справи не підтверджується, що електронні торги з продажу спірного майна здійснюються саме від імені держави (державного органу) або органу місцевого самоврядування.

В даному контексті судом також врахована правова позиція Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладена у постанові від 30.09.2020 у справі № 910/19113/19, відповідно до якої, продаж майна, що належить на праві приватної власності боржнику, на аукціоні в процедурі виконавчого провадження не є публічною конкурсною процедурою, на яку поширюються вимоги ч. 12 ст. 137 ГПК України.

З урахуванням вищевикладеного, такий захід забезпечення позову не суперечить вимогам ст.ст. 136-139 ГПК України.

Як зазначалось вище та вбачається із матеріалів справи, заявник також просить суд заборонити:

- здійснювати будь-які дії (в тому числі, реєстраційні) щодо продажу, відчуження будь-яким іншим способом (в тому числі шляхом дарування, поділу, виділу, внесення до статутного капіталу, передачі у володіння та користування третім особам, припинення будь-яких обтяжень, передачу в іпотеку тощо), будь-якого іншого обтяження, скасування записів, поновлення записів, відкриття розділів стосовно майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, реєстраційний номер лота 464865;

- здійснювати будь-які дії, спрямовані на проведення, оформлення результатів таких торгів, складання, підписання, надсилання протоколів та актів про такі торги;

- ТОВ «ФК «Фінтакт» вчиняти будь-які дії щодо майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, в тому числі: на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів, що сформований 16.11.2021 15:03:58 організатором торгів ДП «Сетам» в розмірі (в межах суми) 3 267 122,50 грн, здійснювати повний або частковий розрахунок в межах суми 291 983 868,00 грн з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бережним Ярославом Вікторовичем як продавцем зазначеного вище майнового комплексу; прийняти зазначений вище майновий комплекс, складати, приймати та передавати будь-які документи, пов`язані з зазначеним майновим комплексом.

Обґрунтовуючи вищевказані вимоги ТОВ «Перфом Стандарт» вказує, що на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів ТОВ «ФК «Фінтакт» може здійснити повну чи часткову оплату на користь ДП «Сетам» та приватного виконавця, між вказаними особами можуть бути проведені дії, спрямовані на оформлення результатів торгів, складання та підписання актів про торги, наслідком чого буде набуття ТОВ «ФК «Фінтакт» права власності на спірне нерухоме майно.

Як уже зазначалося вище, складання за результатами проведення електронних торгів протоколу та акту про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Враховуючи відповідні законодавчі приписи та з урахуванням встановлених обставин справи, з огляду, що за припущенням заявника подання позовної заяви, прийняття її судом до розгляду, призначення дати судового засідання, розгляд та винесення судового рішення займе певний час, в період якого ТОВ «ФК «Фінтакт» може здійснити оплату вартості майна та набуття його у власність, існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії щодо майна, яке було предметом електронних торгів по лоту №464865, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких він звернувся до суду.

Так, якщо до закінчення розгляду спору у справі за позовом ТОВ «Перфом Стандарт», ТОВ «ФК «Фінтакт» здійснить реєстрацію права власності на спірне нерухоме майно, то позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів ТОВ «Перфом Стандарт».

Таким чином, застосування заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії щодо майна, яке було предметом електронних торгів по лоту №464865, є адекватним та ефективним способом забезпечення позову.

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.04.2021 у справі №910/21049/17.

Отже, з урахуванням предмету спору у даній справі, невжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони вчиняти певні дії щодо спірного нерухомого майна може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог позивача, чим фактично буде нівельована функція судового рішення як механізму дійсного поновлення порушених прав та інтересів.

Враховуючи вищевикладене, місцевий господарський суд, належним чином оцінивши всі доводи сторін у даній справі дійшов вірного висновку про задоволення заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви.

Стосовно доводів скаржника у розрізі того, що заява ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви мала бути подана в межах справи про банкрутство ТОВ «ЗВ «Рієлті», слід зазначити таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За змістом наведеної процесуальної норми, неодмінною умовою її застосування є участь тих самих осіб або особи, щодо якої встановлено ці обставини, як у справі, що розглядається господарським судом, так і у справі зі спору, що вирішувався раніше, і в якій встановлено певні обставини, що мають значення для справи, що розглядається.

Вищевказані обставини встановлені рішенням суду, що набрало законної сили, у справі де брали участь ті ж самі особи, що і у даній справі, а тому вони не повинні доводитися знову у даній справі.

Преюдиціальні факти є обов`язковими при вирішенні інших справ та не підлягають доказуванню, оскільки їх істинність встановлено у рішенні, у зв`язку з чим немає необхідності встановлювати їх знову, піддаючи сумніву істинність та стабільність судового акту, який набрав законної сили.

У преамбулі та статті 6 параграфу 1 Конвенції про захист прав та свобод людини, рішенні Європейського суду з прав людини від 25.07.2002 у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдінг» проти України», а також рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.1999 у справі за заявою №28342/95 «Брумареску проти Румунії» встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення одним з основоположних аспектів верховенства права принципу юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.

Дійсно, преюдиціальність - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки вони вже встановлені у рішенні суду і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив у законну силу. Суть преюдиції полягає у неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правило про преюдицію спрямовано не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив у законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження та оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

Так, у постанові Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 у справі № 910/1539/21, судом встановлено, що 29.01.2021 на офіційному сайті ДП «Сетам» було виставлено на реалізацію арештоване нерухоме майно боржника.

Разом з тим, ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2021 у справі №910/1539/21 відкрито провадження про банкрутство ТОВ «ЗВ Ріелті» (ідентифікаційний код 41449165) та призначено розпорядником майна боржника Баскакова О.В.

Отже, враховуючи те, що приватним виконавцем розпочато реалізацію нерухомого майна боржника до початку відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, а відтак на вказане майно не поширюється мораторій на задоволення вимог кредиторів передбачений ч. 3 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства.

За таких обставин, розгляд заяви ТОВ «Перфом Стандарт» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви поза межами справи про банкрутство ТОВ «ЗВ Ріелті» не може слугувати самостійною підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Поміж іншого необхідно вказати, що апеляційна скарга не містить будь-яких доводів та аргументів щодо не співмірності та неадекватності застосованих заходів забезпечення позову.

Крім того, апеляційна скарга не містить доказів того, що зазначені вище заходи забезпечення позову, порушують права та охоронювані законом інтереси відповідача чи інших осіб, які не є учасниками справи; призведуть до втручання у діяльність відповідача, а лише запровадить законні обмеження, наявність яких дасть змогу створити належні умови для запобігання перешкодам для виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

З огляду на вищевикладені обставини, інші твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в ухвалі Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 та у даному випадку скаржником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції. Таким чином, апеляційні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 ст. 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, Північний апеляційний господарський суд зазначає, що вжиті згідно з ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 заходи забезпечення позову відповідають вимогам процесуального законодавства, у тому числі щодо розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірного утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, а тому не вбачає підстав для зміни або скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21.

Розподіл судових витрат

Судовий збір за подачу апеляційної скарги у відповідності до ст. 129 ГПК України судом на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 246, 255, 267-271, 273, 275, 276, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бережного Ярослава Вікторовича залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.11.2021 у справі №910/19044/21 залишити без змін.

3. Справу № 910/19044/21 направити до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано - 17.02.2022.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді С.В. Сотніков

О.М. Остапенко