УХВАЛА

м. Київ

21.02.2022Справа № 910/1638/22
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7

до ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ОБСЕРВАТОРНЕ"

про визнання недійсними рішення загальних зборів співвласників,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 звернулися до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ОБ`ЄДНАННЯ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ "ОБСЕРВАТОРНЕ" про визнання недійсними рішення загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ОБСЕРВАТОРНЕ», оформлених протоколом б/н від 09 листопада 2018 року.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Разом з цим, відомості щодо паспортних даних позивачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підтверджених належними та допустимими доказами (копія паспорту, актуальний витяг з реєстру тощо) в матеріалах позовної заяви відсутні.

При цьому суд зауважує, що інформація про паспортні дані фізичних осіб, так само як і відомості щодо дати народження, місця реєстрації тощо, має бути підтверджена належними та допустимим доказами, в тому числі, для можливості перевірки її судом.

Таким чином, позивачам необхідно надати документи, які посвідчують та надають можливість ідентифікувати осіб позивачів - фізичних осіб-громадян (засвідчену копію витягу з паспорту, актуальний витяг з реєстру тощо).

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати недійсними рішення загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ОБСЕРВАТОРНЕ», оформлених протоколом б/н від 09 листопада 2018 року.

При цьому, позивачі не конкретизують, в якій саме частині протоколу б/н від 09 листопада 2018 року (пункт порядку денного загальних зборів) та яке конкретно рішення по прийнятому питанню слід визнати недійсним. Водночас, позивачі не зазначають, що визнати недійсними необхідно всі прийняті рішення загальних зборів по всім питанням порядку денного загальних зборів, оформлені протоколом б/н від 09 листопада 2018 року.

Отже, в позовній заяві міститься альтернативна позовна вимога.

В пункті 9 Постанови № 6 від 23.03.12. «Про судове рішення» Пленум Вищого господарського суду України наголосив на тому, що резолютивна частина рішення ні за яких умов не повинна викладатись альтернативно.

Таким чином позивачу слід чітко визначитись з предметом позову та конкретизувати позовні вимоги.

Відповідно до ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.1, 2 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Так суд зазначає, що відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації» (затв. Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55) відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту «підпис». Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачами в якості додатків до позовної заяви додано копії письмових доказів, які не засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Беручи до уваги запровадження карантину та особливого режиму роботи суду, зважаючи на період перебування судді Приходько І.В. на лікарняному, питання про залишення без руху позовної заяви, розглядалось 21.02.2022.

Керуючись ст. ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

2. Надати позивачам строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачам спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- відомостей щодо паспортних даних позивачів, підтверджених належними та допустимими доказами (копія паспорту, актуальний витяг з реєстру тощо);

- обґрунтованих письмових пояснень з конкретним (не альтернативним) викладенням змісту позовних вимог;

- належним чином засвідчених копій додатків до позовної заяви, засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько