ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2022 р. Справа №922/2952/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Буравльова С.І.

Шапрана В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Міністерства оборони України

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021

у справі №922/2952/21 (суддя Мандриченко О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Східбудкомплект"

до 1. Східного управління капітального будівництва Міністерства оборони України

2. Міністерства оборони України

про відшкодування 8 921 196,46 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 зустрічну позовну заяву та додані до неї документи повернуто Міністерству оборони України (далі - МОУ), в зв`язку з відмовою у продовженні встановленого строку для подання зустрічної позовної заяви.

При винесенні зазначеної ухвали, місцевий господарський суд виходив з того, що заявником пропущено процесуальний строк, встановлений судом на подання зустрічного позову і такий строк не може бути продовжений, оскільки останнім не подано таку заяву у строк встановлений частиною 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Не погоджуючись з винесеною ухвалою місцевого господарського суду, МОУ звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 у справі №922/2952/21 та ухвалити нове рішення, яким поновити строк для подання зустрічного позову та зобов`язати суд першої інстанції відкрити провадження за зустрічним позовом.

Скаржник вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права, а наведені представником позивача за зустрічним позовом доводи та міркування не досліджено судом. Відмову у поновленні строку в оскаржуваному судовому рішенні не аргументовано.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.12.2021 апеляційну скаргу МОУ на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 у справі №922/2952/21 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги МОУ на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 до надходження матеріалів справи №922/2952/21 до Північного апеляційного господарського суду.

13 грудня 2021 року, через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду, від МОУ надійшла заява, до якої останнім долучено платіжне доручення від 07.12.2021 №503/477, що підтверджує сплату судового збору.

5 січня 2022 року до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/2952/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою МОУ на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 у справі №922/2952/21. Вирішено розглядати апеляційну скаргу за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

11 лютого 2022 року, через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду, від Товариства з обмеженою відповідальністю "Східбудкомплект" (далі - ТОВ "Східбудкомплект") надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу залишити без змін.

Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За приписами частини 1 статті 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до частини 2 статті 270 ГПК України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

ТОВ "Східбудкомплект" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Східного управління капітального будівництва Міністерства оборони України (далі - Управління) та МОУ, в якій просить стягнути солідарно з Управління та МОУ збитки, завдані в наслідок невиконання Управлінням договору від 28.02.2018 №303/39/21УКБ в розмірі 8 921 196,46 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 передано за виключною підсудністю матеріали справи №922/2952/21 до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.11.2021 позовну заяву ТОВ "Східбудкомплект" прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №922/2952/21. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Запропоновано відповідачам у строк до 15 днів з дня вручення даної ухвали надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву в порядку, передбаченому статтею 178 ГПК України.

26 листопада 2021 року, через канцелярію суду, від МОУ надійшла зустрічна позовна заява про визнання недійсним договору від 28.02.2018 №303/39/21УКБ про спільне будівництво багатоповерхових житлових будинків за адресою: м. Харків, вул. Семінарській, 46. Також, в зустрічній позовній заяві міститься вимога про поновлення пропущеного строку на подання зустрічного позову.

Пунктом 3 частини 2 статті 46 ГПК України встановлено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За приписами частини 1 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до частини 8 статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно з пунктом 8 частини 2 статті 176 ГПК України, в ухвалі про прийняття позовної заяви та відкриття провадження зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.11.2021 про відкриття провадження по справі запропоновано відповідачам у строк до 15 днів, з дня вручення даної ухвали, надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому статтею 178 ГПК України.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 01.11.2021 у справі №922/2952/21 направлена на юридичну адресу МОУ, а саме: 03168, місто Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 6, та отримана його представником 10.11.2021, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Частиною 6 статті 180 ГПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частини 1 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Оскільки, ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.11.2021 відповідачам встановлено строк для подання відзиву у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, а вказану ухвалу МОУ отримано 10.11.2021, зустрічний позов мав бути поданий останнім у строк до 25.11.2021 включно, проте з зустрічним позовом він звернувся з пропуском вказаного строку (на один день) - 26.11.2021.

Крім того, у зустрічній позовній заяві міститься клопотання МОУ про поновлення строку на подання зустрічного позову, що свідчить про його звернення до суду з відповідним клопотанням.

Водночас, в оскаржуваній ухвалі місцевий господарський суд вказує на те, що МОУ пропущено процесуальний строк, встановлений судом на подання зустрічного позову і такий строк не може бути продовжений, оскільки заявником не подано таку заяву у строк встановлений частиною 2 статті 119 ГПК України.

Статтею 118 ГПК України визначено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Відповідно до частини 1 статті 119 цього Кодексу суд, за заявою учасника справи, поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною 2 статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі №904/5995/16.

Разом з тим, в аспекті зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява №35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.

Враховуючи положення статті 176 та статті 180 ГПК України, строк для подання зустрічного позову встановлюється законом, а отже може бути поновлений судом за заявою учасника справи якщо суд визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В той же час, стаття 180 ГПК України не передбачає неможливості поновлення строку на подання зустрічного позову.

При дослідженні даного питання, судом апеляційної інстанції враховано, що пропущений учасником процесуальний строк, який встановлений законом, може бути поновлений судом, зокрема, за умови подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Відтак, з аналізу статті 119 ГПК України слідує, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому, у кожному випадку суд повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто, причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток з загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам по собі факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки вказане клопотання з огляду на приписи процесуального закону повинно містити обґрунтування поважності пропуску такого строку, а за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються до господарського суду на загальних підставах.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку для пред`явлення зустрічного позову МОУ посилається на те, що не володіло інформацією про укладення договору та стану виконання договору, в зв`язку з чим, 18.11.2021 зробило відповідний запит до Управління.

Матеріалами справи підтверджується, що лише 22.11.2021, особисто начальником Управління надано частину запитуваних документів представнику МОУ, що в свою чергу впливає на неможливість відповідача пред`явити зустрічний позов у строк встановлений судом.

Виходячи з вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для поновлення строку на подання зустрічного позову, задля дотримання принципів господарського судочинства та з метою повного та всебічного розгляду справи.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 280 ГПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 статті 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладені обставини колегія суддів вважає, що судом першої інстанції, при винесенні оскаржуваної ухвали, порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню, а справа підлягає передачі на розгляд Господарського суду міста Києва.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно з загальними правилами статті 129 ГПК України.

Керуючись статтями 119, 129, 269, 271, 275, 280, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 у справі №922/2952/21 задовольнити.

2. Скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 у справі №922/2952/21.

3. Передати справу №922/2952/21 на розгляд Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді С.І. Буравльов

В.В. Шапран