ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2022 р. м. Київ Справа № 911/3307/21

Суддя О.В. Конюх, при секретарі судового засідання Онофрійчук А.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження справу

за позовом Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури, м. Біла Церква Київської області, в інтересах держави в особі:

1) Київської обласної ради, м. Київ,

2) Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика», м. Біла Церква Київської області,

до відповідача фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовича, м. Біла Церква Київської області,

про стягнення 54 450,41 грн.,

за участю представників:

прокурор: Дацько О.С., службове посвідчення від 23.03.2021 №061159;

від позивача 1: Кондратенко Я.І., в порядку самопредставництва, розпорядження від 19.05.2020 №71-к, положення про відділ від 03.02.2020 №100;

від позивача 2: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ:

Заступник керівника Білоцерківської окружної прокуратури, м. Біла Церква Київської області (далі по тексту - прокурор), звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 05.11.2021 №50-4945вих-21 в інтересах держави в особі Київської обласної ради, м. Київ, та Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика», м. Біла Церква Київської області (далі за текстом - БКМП КОР «Теплоавтоматика»), до відповідача - фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовича, м. Біла Церква Київської області (далі за текстом - ФОП Нікітін І.М.), в якому просить суд стягнути з відповідача заборгованість за договором оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 в розмірі 54 450,41 грн. за період з 31.05.2017 по 30.04.2019.

Позовні вимоги мотивовано неналежним виконанням відповідачем зобов`язань щодо внесення орендної плати та інших витрат, пов`язаних з утриманням будинку та витрат, пов`язаних з утриманням земельної ділянки, у зв`язку з чим за відповідачем рахується заборгованість згідно договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 в загальному розмірі 54 450,41 грн. за період з червня 2017 по квітень 2019.

Крім того, прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь Київської обласної прокуратури 2 270,00 грн. судового збору.

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.11.2021 позовну заяву прокурора залишено без руху. Зобов`язано Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури усунути недоліки позовної заяви, в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

29.11.2021 від прокуратури до суду надійшла заява (лист) про усунення недоліків позовної заяви від 26.11.2021 №50-5412вих-21 з доданими документами.

Ухвалою господарського суду Київської області від 30.11.2021 прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №911/3307/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 20.12.2021.

13.12.2021 від Білоцерківської окружної прокуратури до суду надійшов лист від 09.12.2021 №50-5754вих-21, до якого на виконання вимог ухвали про відкриття провадження від 30.11.2021 додано для огляду в судовому засіданні оригінали доданих до позовної заяви документів, які судом оглянуто та детально досліджено.

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.12.2021 підготовче судове засідання відкладено на 24.01.2022.

Ухвалою господарського суду Київської області від 24.01.2022 підготовче провадження закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті на 07.02.2022.

Як свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідач копію ухвали від 24.01.2022 отримав 02.02.2022, відтак був повідомлений судом про місце, дату та час судового розгляду належним чином.

У судове засідання 07.02.2021 з`явились прокурор та представник позивача-1. Позивач-2 та відповідач своїх уповноважених представників для участі у судовому засіданні не направили. Згідно з частинами 1, 3 статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 07.02.2022 після виходу з нарадчої кімнати суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши позов Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної ради та БКМП КОР «Теплоавтоматика» до фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовча про стягнення 54 450,41 грн., всебічно та повно вивчивши наявні у матеріалах справи докази, господарський суд

УСТАНОВИВ:

відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з правочинів.

Згідно зі статтею 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Майново-господарські зобов`язання між суб`єктами господарювання виникають на підставі договорів (ст. 179 Господарського кодексу України) і сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України).

27.04.2011 між Комунальним підприємством Київської обласної ради «Ремпобуттехніка» (орендодавець) та ФОП Нікітіним І.М. (орендар) укладено Договір оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Київської області №26/11 (далі - Договір).

За умовами Договору:

- орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування окреме індивідуально визначене майно: нежитлове приміщення (надалі - майно), площею 23,5 кв. м., розміщене за адресою: м. Біла Церква, вул. Павліченко, 17. Майно розташоване на другому поверсі триповерхової будівлі, що знаходиться на балансі Комунального підприємства Київської обласної ради «Ремпобуттехніка», вартість якого визначена згідно зі звітом про незалежну оцінку, здійснену станом на 31.10.2010, і становить 49 415,89 грн. без ПДВ (п. 1.1 договору);

- орендна плата визначається за результатами конкурсу (орендна плата може бути встановлена за домовленістю сторін, але не менше розміру, визначеному на підставі Методики, затвердженої Київською обласною державною адміністрацією), і становить за перший місяць оренди 646,25 грн. без ПДВ, враховуючи індекс інфляції за лютий (п. 3.1 договору);

- орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць (п. 3.2 договору);

- орендодавець щомісячно перераховує до обласного бюджету 50% від отриманої орендної плати. Кінцевий розрахунок за кожний місяць оренди проводиться орендарем, після коригування орендної плати на індекс інфляції, згідно виставленого рахунку протягом 3-х днів з дня отримання рахунку (п. 3.3 договору);

- нести витрати, пов`язані з утриманням орендованого майна, які не входять до орендної плати та сплачуються орендарем окремо на підставі додатків до договору та рахунків (п. 5.7 договору);

- своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату та відшкодовувати витрати, пов`язані з утриманням орендованого майна (п. 5.8 договору);

- цей договір укладено строком на 365 днів, що діє з 27.04.2011 до 25.04.2012 включно (п. 10.1 договору);

- для продовження терміну дії договору орендар за 1 місяць до закінчення строку договору подає своє письмове звернення до КЗ КОР «Фонд комунального майна», попередньо узгоджене з орендодавцем (п 10.4 договору).

Додатком 1.1 до договору оренди №26/11 від 27.04.2011 сторони погодили розрахунок орендної плати.

Додатком 1.2 до договору оренди №26/11 від 27.04.2011 сторони погодили розрахунок витрат, пов`язаних з утриманням будинку.

Додатком 1.3 до договору оренди №26/11 від 27.04.2011 сторони погодили розрахунок витрат, пов`язаних з утриманням земельної ділянки.

Укладений правочин за своєю правовою природою є договором найму (оренди), за яким правовідносини сторін у справі регулюються Главою 58 Цивільного кодексу України, параграфом 5 Глави 29 Господарського кодексу України.

Частина 1 статті 759 ЦК України визначає, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Приписами ч. 1 ст. 283 ГК України визначено, що за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

У спірний період (31.05.2017 - 30.04.2019) власником орендованого майна була територіальна громада сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради, відтак відносини сторін даного Договору регулюються також Законом України «Про оренду державного та комунального майна», який є спеціальним законом з питань оренди державного майна та, відповідно до частин першої та другої ст. 1, регулює організаційні відносини, пов`язані з передачею в оренду майна державних підприємств, установ та організацій, підприємств, заснованих на майні, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності (далі - підприємства), їх структурних підрозділів, та іншого окремого індивідуально визначеного майна, що перебуває в державній та комунальній власності; майнові відносини між орендодавцями та орендарями щодо господарського використання державного майна, майна, що належить Автономній Республіці Крим або перебуває у комунальній власності.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Додатковою угодою №2 до договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011, погоджено, що у зв`язку з передачею нерухомого майна з балансу Комунального підприємства Київської обласної ради «Завод «Ремпобуттехніка» на баланс Комунального підприємства Київської обласної ради «Друкар» орендодавцем за договором оренди №26/11 від 27.04.2011 слід вважати КП КОР «Друкар».

Додатковою угодою №7 від 12.12.2014 сторонами викладено п. 3.2 договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 в новій редакції: орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць. При дефляції (коли індекс інфляції менше 1) для розрахунку орендної плати застосовується індекс 1.Також, у зв`язку зі зміною реквізитів орендодавця, викладено розділ 11 договору оренди №26/11 від 27.04.2011 в новій редакції.

Крім цього, сторонами було викладено додаток №1.2 до договору оренди №26/11 від 27.04.2011 в новій редакції.

Додатковою угодою №8 від 20.03.2015 до договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011, у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки для комерційного використання під забудовою, сторонами погоджено додаток 1.3 до договору викласти в новій редакції. Також сторони дійшли взаємної згоди, що початком дії даної додаткової угоди слід вважати 01.01.2015.

Додатковою угодою №10 до договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011, погоджено, що у зв`язку з передачею нерухомого майна з балансу Комунального підприємства Київської обласної ради «Друкар» на баланс Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика» орендодавцем за договором оренди №26/11 від 27.04.2011 слід вважати Білоцерківське комунальне метрологічне підприємство Київської обласної ради «Теплоавтоматика».

30.04.2019 між БКМП КОР «Теплоавтоматика» та ФОП Нікітіним І.М. підписано акт прийняття-передачі нежитлового приміщення, згідно якого орендар належним чином передав, а орендодавець прийняв згідно Договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 нежитлове приміщення загальною площею 23,5 кв.м. на другому поверсі будівлі, розташоване за адресою: м. Біла Церква, вул. Павліченко, 17 для розміщення офісу.

З огляду на викладене, орендні відносини за договором є припиненими з 01.05.2019.

Відповідно до ч. 1, ч. 5 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Пунктами 1, 4 ст. 285 ГК України визначено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

З огляду на викладене, у відповідача наявний обов`язок оплати орендної плати у визначених договором порядку та розмірі за час користування об`єктом оренди.

У спірний період між сторонами складено та підписано Акти здачі-прийняття робіт (наданих послуг) на суму 84030,20 грн., копії яких залучено до матерфіалів справи, а саме:

- на відшкодування комунальних послуг №ОУ-0000252 від 31.08.2017; №ОУ-0000316 від 30.09.2017; №ОУ-0000379 від 31.10.2017; №ОУ-0000443 від 30.11.2017; №ОУ-0000508 від 31.12.2017; №ОУ-0000056 від 31.01.2018; №ОУ-0000119 від 28.02.2018; №ОУ-0000182 від 31.03.2018; №ОУ-0000221 від 30.04.2018; №ОУ-0000308 від 31.05.2018; №ОУ-0000371 від 30.06.2018; №ОУ-0000410 від 31.07.2018; №ОУ-0000473 від 31.08.2018; №ОУ-0000536 від 30.09.2018; №ОУ-0000601 від 31.10.2018; №ОУ-0000669 від 30.11.2018; №ОУ-0000742 від 31.12.2018; №ОУ-0000032 від 31.01.2019; №ОУ-0000103 від 28.02.2019; №ОУ-0000174 від 31.03.2019; №ОУ-0000242 від 30.04.2019;

- на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням земельної ділянки №ОУ-0000220 від 31.08.2017; №ОУ-0000283 від 30.09.2017; №ОУ-0000347 від 31.10.2017; №ОУ-0000410 від 30.11.2017; №ОУ-0000475 від 31.12.2017; №ОУ-0000024 від 31.01.2018; №ОУ-0000087 від 28.02.2018; №ОУ-0000150 від 31.03.2018; №ОУ-0000220 від 30.04.2018; №ОУ-0000276 від 31.05.2018; №ОУ-0000339 від 30.06.2018; №ОУ-0000409 від 31.07.2018; №ОУ-0000472 від 31.08.2018; №ОУ-0000535 від 30.09.2018; №ОУ-0000600 від 31.10.2018; №ОУ-0000668 від 30.11.2018; №ОУ-0000741 від 31.12.2018; №ОУ-0000031 від 31.01.2019; №ОУ-0000102 від 28.02.2019; №ОУ-0000173 від 31.03.2019; №ОУ-0000241 від 30.04.2019;

- на відшкодування витрат пов`язаних з утриманням будинку №ОУ-0000219 від 31.08.2017; №ОУ-0000282 від 30.09.2017; №ОУ-0000346 від 31.10.2017; №ОУ-0000409 від 30.11.2017; №ОУ-0000474 від 31.12.2017; №ОУ-0000023 від 31.01.2018; №ОУ-0000086 від 28.02.2018; №ОУ-0000149 від 31.03.2018; №ОУ-0000219 від 30.04.2018; №ОУ-0000275 від 31.05.2018; №ОУ-0000338 від 30.06.2018; №ОУ-0000408 від 31.07.2018; №ОУ-0000471 від 31.08.2018; №ОУ-0000534 від 30.09.2018; №ОУ-0000599 від 31.10.2018; №ОУ-0000667 від 30.11.2018; №ОУ-0000740 від 31.12.2018; №ОУ-0000030 від 31.01.2019; №ОУ-0000101 від 28.02.2019; №ОУ-0000173 від 31.03.2019; №ОУ-0000240 від 03.05.2019;

- з орендної плати №ОУ-0000218 від 31.08.2017; №ОУ-0000281 від 30.09.2017; №ОУ-0000345 від 31.10.2017; №ОУ-0000408 від 30.11.2017; №ОУ-0000473 від 31.12.2017; №ОУ-0000022 від 31.01.2018; №ОУ-0000085 від 28.02.2018; №ОУ-0000148 від 31.03.2018; №ОУ-0000218 від 30.04.2018; №ОУ-0000274 від 31.05.2018; №ОУ-0000337 від 30.06.2018; №ОУ-0000407 від 31.07.2018; №ОУ-0000470 від 31.08.2018; №ОУ-0000533 від 30.09.2018; №ОУ-0000598 від 31.10.2018; №ОУ-0000666 від 30.11.2018; №ОУ-0000739 від 31.12.2018; №ОУ-0000029 від 31.01.2019; №ОУ-0000100 від 28.02.2019; №ОУ-0000171 від 31.03.2019; №ОУ-0000239 від 30.04.2019. Вказані акти долучено до матеріалів справи.

У зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань за Договором оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011, в останнього станом на 30.04.2019 виникла заборгованість.

Листами від 04.10.2018 №23, 17.01.2020 №3, 13.04.2020 №18, 03.07.2020 №27 БКМП КОР «Теплоавтоматика» просило відповідача сплатити існуючу заборгованість.

В подальшому, БКМП КОР «Теплоавтоматика» 15.01.2021 вручило ФОП Нікітіну І.М. претензію №1 щодо сплати заборгованості в сумі 54450,41 грн., що підтверджується власноручним підписом відповідача на вказаній претензії.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами 1, 3, 4 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до частини 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Відтак, з огляду на диспозитивність господарського процесу обов`язок доведення своїх позицій та наповнення доказової бази закон покладає на учасників справи, а не на суд.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини 2 статті 614 Цивільного кодексу України відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до частин 3 та 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 2 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

З огляду на викладене, обов`язок довести належне виконання своїх зобов`язань з оплати орендної плати закон покладає на боржника.

Доказів оплати орендної плати згідно Договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 за період 31.05.2017 - 30.04.2019 у розмірі, більшому, ніж визнає та доводить суду позивач (29579,79 грн.), відповідач суду не подав, у тому числі на вимогу ухвали господарського суду Київської області від 30.11.2021.

У позові прокурор зазначив, що звернення із цим позовом спрямоване на захист інтересів держави, оскільки несплата коштів орендної плати за користування об`єктом комунальної власності має наслідком невиконання прибуткової частини обласного бюджету та створює перешкоди в реалізації органом місцевого самоврядування своїх завдань та функцій, що порушує інтереси держави; визначив, що позов подано в інтересах держави в особі: 1) Київської обласної ради, з огляду на те, що Київська обласна рада діє від імені та в інтересах територіальних громад, є засновником БКМП КОР «Теплоавтоматика», яке їй безпосередньо підпорядковується, а також відповідно до Договору оренди №26/11 від 27.04.2011 орендар 50% від отриманої орендної плати перераховує до обласного бюджету, та 2) БКМП КОР «Теплоавтоматика», яке є комунальним комерційним підприємством, засноване на спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області та є стороною Договору оренди нерухомого майна №26/11 від 27.04.2011, тобто, вказані органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, які дієвих заходів щодо стягнення заборгованості не вжили.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилають до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1 - 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Системне тлумачення положень частин 3-5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Разом із тим, у розумінні положень пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежним чином.

«Нездійснення захисту» має прояв у пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, від 18.08.2020 у справі №914/1844/18, від 08.12.2020 у справі №908/1664/19.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novitcuria («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (наведену правову позицію викладено у пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

При цьому, саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва (наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі №910/6144/18, від 06.08.2019 у справі №912/2529/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено такі правові висновки:

«Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу (пункт 37).

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (пункт 38).

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (пункт 39).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (пункт 40).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 43)».

Статтею 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначено, що орган місцевого самоврядування, отже і Київська обласна рада, може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 5 ст. 16, ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Відповідно до п. 3.3 Договору №26/11 від 27.04.2011 орендодавець щомісячно перераховує до обласного бюджету 50% від отриманої орендної плати, а тому, несплата коштів орендної плати за користування об`єктом комунальної власності має наслідком невиконання прибуткової частини обласного бюджету та створює перешкоди в реалізації органом місцевого самоврядування своїх завдань та функцій, що порушує інтереси держави.

Крім того, прокурор звернувся з даним позовом в інтересах держави в особі БКМП КОР «Теплоавтоматика», яке є комунальним комерційним підприємством, яке засноване на спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області та є стороною Договору №26/11 від 27.04.2011.

Пунктом 1.1 Статуту БКМП КОР «Теплоавтоматика», затвердженого рішенням Київської обласної ради від 02.06.2016 №109-04-V, встановлено, що БКМП КОР «Теплоавтоматика» засноване на спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області і є комунальним унітарним комерційним підприємством. Київська обласна рада (надалі - «Засновник») від імені та в інтересах зазначених територіальних громад здійснює правомочності з володіння, користування та розпорядження Підприємством. Підприємство безпосередньо підпорядковується Київській обласній раді. Оперативне керівництво діяльністю Підприємства здійснює управління з питань комунальної власності та житлово-комунального господарства виконавчого апарату Київської обласної ради.

Відповідно до п. 1.2 Статуту, майно Підприємства перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області і закріплюється за ним на праві повного господарського відання.

Згідно з п. 2.1 Статуту Підприємство є юридичною особою, здійснює господарську діяльність з урахуванням порядку та обмежень, встановлених Засновником, діє на принципах повного господарського розрахунку, веде бухгалтерський облік, статистичну звітність у порядку, встановленому законодавством України. Набуває майнових та особистих немайнових прав, несе відповідні права та обов`язки, укладає угоди (договори, контракти) з юридичними та фізичними особами як в Україні, так і за її межами, у встановлено законодавством порядку, виступає позивачем, відповідачем та третьою особою у господарському, цивільному, адміністративному, кримінальному та третейському суді від свого імені, має закріплене майно, поточний та інші рахунки в установах банків, казначейства, печатки з власним найменуванням, штампи, затверджені в установленому порядку, фірмовий знак чи знак обслуговування, бланки з власними реквізитами та інші атрибути.

Прокурор у позовній заяві посилається на те, що незважаючи на наділення Київської обласної ради та БКМП КОР «Теплоавтоматика» повноваженнями щодо стягнення коштів з ФОП Нікітіна І.М. згідно Договором оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011, Київська обласна рада та БКМП КОР «Теплоавтоматика» заходів до захисту та відновлення порушених інтересів відповідної територіальної громади, а відтак і держави, в т.ч. позовного характеру не вжито.

Реагування на наявність заборгованості зі сплати орендних платежів ФОП Нікітіним І.М. за використання приміщення обмежилось направленням БКМП КОР «Теплоавтоматика» відповідних листів про необхідність сплати боргу та врученням відповідачу 15.01.2021 претензії.

Матеріали справи містять запит Білоцерківської окружної прокуратури від 07.06.2021 №50-1581вих-21, в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», адресований БКМП КОР «Теплоавтоматика» щодо надання інформації відносно укладених БКМП КОР «Теплоавтоматика» ряду договорів оренди комунального майна, розташованого за адресою: вул. Павліченко, 17, м. Біла Церква Київської області. Крім того, заступником керівника Білоцерківської окружної прокуратури у вказаному запиті зазначено, що станом на 17.05.2021 загальна заборгованість БКМП КОР «Теплоавтоматика» по відрахуванням до обласного бюджету становить 772 480,12 грн (без ПДВ).

15.06.2021 на адресу Білоцерківської окружної прокуратури від БКМП КОР «Теплоавтоматика» надійшли пояснення.

22.07.2021 Білоцерківською окружною прокуратурою скеровано на адресу Київської обласної ради та БКМП КОР «Теплоавтоматика» повідомлення №50-2592вих21, в поряду ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» про необхідність у строк до 28.07.2021 самостійного пред`явлення позову щодо стягнення заборгованості з ФОП Нікітіна І.М. та повідомлено, що у разі не звернення КОР та БКМП КОР «Теплоавтоматика» з відповідним позовом протягом вказаного достатнього часу, прокурором відповідно до вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» буде використано своє право подання позовної заяви.

26.07.2021 листом №11 БКМП КОР «Теплоавтоматика» повідомила Білоцерківську окружну прокуратуру про відсутність можливості та намірів щодо вжиття у судовому порядку заходів щодо стягнення з ФОП Нікітіна І.М. заборгованості по орендній платі.

Листом від 30.07.2021 №1735/08-02 Київська обласна рада повідомила Білоцерківську окружну прокуратуру про те, що ініціювання позову про стягнення заборгованості належить до компетенції БКМП КОР «Теплоавтоматика», яке і є стороною договору.

Таким чином, позивачами - Київською обласною радою та БКМП КОР «Теплоавтоматика» не було вжито дієвих заходів до стягнення заборгованості у вигляді несплачених за договором оренди платежів в сумі 54450,41 грн., що свідчить про неналежне виконання покладених на них повноважень та про їх бездіяльність.

Відповідно до абзацу третього частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

На виконання вказаних норм абзацу третього частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 01.11.2021 прокурор звернувся з листом №50-4786вих-21 до Київської обласної ради та БКМП КОР «Теплоавтоматика» з повідомленням, відповідно до якого вказав, що на підставі ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Білоцерківською окружною прокуратурою буде здійснено представництво інтересів держави в особі Київської обласної ради, Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика» до фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовича про стягнення заборгованості за договором оренди нерухомого майна в сумі 54450,41 грн.

Факт направлення зазначених листів-повідомлень підтверджується квитанціями «Укрпошти» №271 та №263.

Відтак, прокурором виконано обов`язок попереднього повідомлення обох позивачів відповідно до частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Позивачі - Київська обласна рада та БКМП КОР «Теплоавтоматика» маючи достатньо часу для звернення до суду з позовом щодо стягнення заборгованості з ФОП Нікітіна І.М., самостійно за судовим захистом не звертались, що вірно оцінено прокурором як бездіяльність компетентного органу, яка за визначенням пункту 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Враховуючи вищенаведене у сукупності, суд встановив, що Київська обласна рада та БКМП КОР «Теплоавтоматика» протягом тривалого часу не вживали ефективних заходів реагування на відоме їм порушення права держави з метою поновлення зазначеного права, що свідчить про бездіяльність позивачів, з огляду на що суд вважає, що вимоги Закону України «Про прокуратуру» та Господарського процесуального кодексу України при зверненні з позовом до суду прокурором були дотримані.

При цьому, в контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Прокурором обґрунтовано порушення інтересів держави (територіальної громади) тим, що несплата коштів орендної плати за користування об`єктом комунальної власності має наслідком невиконання прибуткової частини обласного бюджету та створює перешкоди в реалізації органом місцевого самоврядування своїх завдань та функцій.

За таких обставин, позовна вимога про стягнення з відповідача основного боргу в сумі 54 450,41 грн., є обґрунтованою, документально підтвердженою та такою, яку належить задовольнити.

Враховуючи викладене, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, перевіривши на відповідність закону та дійсним обставинам справи розрахунок заборгованості, наданий позивачем, суд задовольняє позов Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної ради та Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика» в повному обсязі, ухвалює рішення про стягнення з фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовча заборгованості за договором оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №26/11 від 27.04.2011 в розмірі 54 450,41 грн. за період з 31.05.2017 по 30.04.2019.

Витрати прокурора по сплаті судового збору в розмірі 2 270,00 грн. суд у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладає на відповідача.

Керуючись статтями 4, 12, 73-92, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Заступника керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної ради та Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради «Теплоавтоматика» задовольнити повністю.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовча ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

на користь Білоцерківського комунального метрологічного підприємства Київської обласної ради "Теплоавтоматика" (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Шевченка, буд. 91-А, ідентифікаційний код 20618162)

54 450,41 грн. (п`ятдесят чотири тисячі чотириста п`ятдесят гривень сорок одну копійку) основного боргу.

3. Стягнути з фізичної особи-підприємця Нікітіна Ігоря Миколайовча ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Київської обласної прокуратури (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 27/2, ідентифікаційний код 02909996)

2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок) судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно у порядку ст. 256, пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано 10.02.2022.

Суддя О.В. Конюх