ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року Справа № 924/884/21

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Грязнов В.В. , суддя Бучинська Г.Б.

секретар судового засідання Дика А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Красилівської міської ради на рішення Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 (суддя Гладій С.В.) у справі № 924/884/21

за позовом Красилівської міської ради м. Красилів, Хмельницької області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський край" м. Красилів, Хмельницької області

про внесення змін до договорів оренди земельних ділянок

за участю представників сторін:

позивача- не з"явився

відповідача- Лукіянчук О.М.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 у справі №924/884/21 у позові відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим судом першої інстанції рішенням від 10.11.2021 у справі Красилівська міська рада звернулась до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 у справі №924/884/21 та прийняти нове, яким позов задоволити в повному обсязі.

Вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права та підлягає скасуванню.

Доводить, що суд першої інстанції не взяв до уваги пояснення та уточнення Красилівської міської ради, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок для ведення сільськогосподарського виробництва, які знаходяться за межами населених пунктів Западинської сільської ради з кадастровими номерами :03:021:0018, :03:021:0016, :04:009:0001, :04:005:0018, :03:006:0006 проводилась під час загальнонаціональної нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення.

Звертає увагу, що відповідач у своєму відзиві частково визнав позовні вимоги щодо приведення договорів оренди земельних ділянок у відповідність до норм чинного законодавства, зокрема визнав позовні вимоги щодо внесення змін до договорів оренди в частині зміни нормативної грошової оцінки відповідно до витягів, які були надані Красилівською міською радою.

Зазначає, що договори оренди земельних ділянок від 21.04.2008 не містять відомостей про актуальну нормативну грошову оцінку земельних ділянок, а зазначені у договорах розміри орендної плати не відповідають актуальній нормативній грошовій оцінці земельних ділянок, реальній ставці та розміру орендної плати (в договорах встановлена ставка орендної плати в розмірі 2% та 2,5%, що є нижчим від мінімальної орендної плати, встановленої чинним законодавством).

Вважає, що судом першої інстанції не було застосовано до спірних правовідносин ст.ст. 8, 10, підпункт 14.1.147 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, ст. 30 Закону України "Про оренду землі", ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", ч. 3 ст. 23 Господарського кодексу України, необґрунтовано не встановлено наявність підстав для внесення змін до договору оренди в частині зміни розміру орендної плати у зв`язку з прийняттям нових та внесенням змін до діючих законодавчих та нормативних актів на підставі п. 36.4 договору оренди.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 29.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Красилівської міської ради на рішення Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 у справі №924/884/21; розгляд апеляційної скарги призначено на 01.02.2022 об 15:30год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001 м. Рівне вул. Яворницького, 59 у залі судових засідань №1. Запропоновано відповідачу - у строк до 25.01.2022 надіслати до Північно-західного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в порядку передбаченому ст.263 ГПК України та докази надсилання копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Роз`яснено сторонам по справі право участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції згідно з правилами статті 197 Господарського процесуального кодексу України.

Матеріалами справи стверджено, що ухвалу суду від 29.12.2021 отримано учасниками справи, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень наявні в матеріалах справи.

21.01.2022 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "Подільський край" на апеляційну скаргу, в якому з підстав викладених у ньому просить суд апеляційної інстанції залишити рішення Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 у справі №924/884/21 без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

В судовому засіданні 01.02.2022 було оголошено перерву до 04.02.2022.

В судовому засіданні 04.02.2022 представник відповідача заперечив доводи апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві. Інший учасник справи не реалізував процесуальне право на участь у судовому засіданні після оголошеної в судовому засіданні перерви.

Згідно із ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечення викладені у відзиві стосовно дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, заслухавши пояснення представника позивача (в судовому засіданні 01.02.2022) та представника відповідача, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла наступного висновку.

Під час дослідження матеріалів справи апеляційним судом встановлено наступне.

21.04.2008 між Красилівською районною державною адміністрацією (Орендодавець) та товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський край" (Орендар) укладено договори оренди земельних ділянок на підставі розпорядження голови Красилівської районної державної адміністрації від 16.10.2007 № 582/2007-р, за умовами яких Орендодавець надає, а Орендар приймає в довгострокове платне користування земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходиться за межами населених пунктів Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області.

Відповідно до п. 2 Договорів, в оренду передаються земельні ділянки: загальною площею 20,5232 га, у тому числі рілля - 20,5232 га.; загальною площею 10,9362 га, у тому числі рілля - 10,9362 га.; загальною площею 12,3276 га, у тому числі рілля - 12,3276 га.; загальною площею 53,8857 га, у тому числі рілля - 53,8857 га.; загальною площею 46,1447 га, у тому числі рілля - 46,1447 га.

Згідно з п. 5 Договорів, нормативна грошова оцінка земельних ділянок становить 157726,95 грн./га.; 84050,28 грн./га.; 94741,30 грн./га.; 414127,77 грн./га.; 354635,86 грн./га.

Пунктом 8 Договорів визначено, що їх укладено на строк 49 років з правом перегляду орендної плати і дійсні з моменту їх державної реєстрації. Після закінчення строку договорів орендар має переважне право поновлення їх на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договорів повідомити письмово орендодавця про намір продовжити їх дію.

За умовами п. 9 Договорів, орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та у розмірі 2,5% від грошової оцінки землі: в сумі 3943,17 грн. в рік; в сумі 2101,26 грн. в рік; в сумі 2368,53 грн. в рік; в сумі 2368,53 грн. в рік; в сумі 8865,90 грн. в рік.

Відповідно до п. 10 Договорів, обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договорів оренди чи продовження їх дії.

Згідно п. 11 Договорів, орендна плата вноситься у такі строки - щомісячно.

Пунктами 13 Договорів передбачено, що розмір орендної плати переглядається щорічно у разі: зміни умов господарювання, передбачених договорами; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції; погіршення стану орендованих земельних ділянок не з вини орендаря, що підтверджено документами; в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до п. 15 Договорів, земельні ділянки передаються в оренду для виробництва сільськогосподарської продукції.

Цільове призначення земельних ділянок - ведення товарного сільськогосподарського виробництва (п. 16 Договорів).

Відповідно до п. 36 Договорів, зміна умов договорів здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договорів спір розв`язується у судовому порядку. При наявності суперечливих питань і недосягнення з них погодження у 20 денний термін після початку переговорів, спір вирішується в судовому порядку. Дія договорів припиняється, якщо Орендар не бажає їх реєструвати у встановленому законодавством порядку протягом 30 днів з моменту підписання сторонами. В разі прийняття нових та внесення змін до діючих законодавчих і нормативних актів, в договори вносяться відповідні зміни та доповнення згідно законодавчих і нормативних актів.

Пунктами 40 Договорів передбачено, що перехід права власності на орендовані земельні ділянки до другої особи, а також реорганізація юридичної особи-орендаря є підставою для зміни умов або розірвання договорів.

Згідно з п. 43 Договорів, договори набирають чинності після підписання сторонами та їх державної реєстрації. Невід`ємними частинами договорів є: план або схема земельної ділянки; кадастровий план земельної ділянки з відображенням обмежень (обтяжень) у її використанні та встановлених земельних сервітутів; акт визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості); акт приймання-передачі об`єкта оренди; проект відведення земельної ділянки у випадках, передбачених законом, розрахунок розміру орендної плати за оренду земель.

Договори підписані, скріплені відтисками печаток сторін та зареєстровані у Красилівському районному відділі Хмельницької регіональної філії "Центр Державного земельного кадастру при Держкомземі України" /а.с. 10-12, 16-18, 22-24, 28-30, 34-36/.

21.08.2008 між сторонами підписані акти приймання - передачі земельних ділянок, переданих у користування на умовах оренди (в порядку ст. 17 Закону України "Про оренду землі") /а.с. 17 зі звороту, 20, 26, 32, 38 /.

Рішенням 31-ї сесії Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області 7 скликання № 2 від 29.11.2019 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Западинці, Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель села Западинці Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області /а.с.59/.

Рішенням 35-ї сесії Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області 7 скликання № 2 від 26.06.2020 "Про місцеві податки і збори на 2021" вирішено встановити на території Западинської сільської ради плату за землю (п. 1.1.3 Рішення), затверджено положення про плату за землю (додаток № 3) (п. 2.3 Рішення) /а.с. 52-53/.

Додатком № 3 до вищевказаного Положення встановлено мінімальну ставку орендної плати за землі сільськогосподарського призначення (% від нормативної грошової оцінки) в розмірі 6% /а.с.54-57/.

24.06.2021 Красилівська міська рада з посиланням на рішення Западинсьої сільської ради № 2 від 26.06.2021 року "Про місцеві податки і збори на 2021 рік" відповідно до якого визначено ставку орендної плати за користування земельними ділянками для ведення сільськогосподарського виробництва в розмірі 6% від нормативної грошової оцінки звернулась до ТОВ "Подільський край" з пропозицією внести зміни до п`яти договорів оренди земельних ділянок від 21.04.2008 та надіслала проекти додаткових угод та витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку відповідних земельних ділянок /а.с. 50-51/.

Згідно з витягами із технічних документацій про нормативну грошову оцінку земельних ділянок від 18.06.2021 року, нормативна грошова оцінка земельної ділянки: площею 20,5232 га, кадастровий номер :03:006:0006, становить 260001,66 грн.; площею 10,9362 га, кадастровий номер :03:005:0018, становить 155359,97 грн.; площею 12,3277 га, кадастровий номер :04:009:0001, становить 229551,75 грн.; площею 53,8857 га, кадастровий номер :03:021:0016, становить 1398229,69 грн.; площею 46,1447 га, кадастровий номер :04:005:0018, становить 1360059,41 грн., категорія земель - землі сільськогосподарського призначення, цільове призначення земельної ділянки :01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва /а.с. 45-49/.

Відповідно до пунктів 1 Додаткових угод пропонується:

внести зміни до Договору оренди земельної ділянки від 21.04.2008 кадастровий номер :03:006:0006: п. 5 договору викласти в наступній редакції: нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 260001,66 грн.; п. 9 договору викласти в наступній: редакції: орендна плата вноситься орендарем в розмірі 15600,10 грн. щорічно у розмірі 6 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

внести зміни до Договору оренди земельної ділянки від 21.04.2008 кадастровий номер :03:005:0018: п. 5 договору викласти в наступній редакції: нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 155359,97 грн.; п. 9 договору викласти в наступній редакції: орендна плата вноситься орендарем в розмірі 9321,60 грн. щорічно у розмірі 6 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

внести зміни до Договору оренди земельної ділянки від 21.04.2008 року (далі по тексту договір) кадастровий номер :04:009:0001: п. 5 договору викласти в наступній редакції: нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 229551,75 грн.; п. 9 договору викласти в наступній редакції: орендна плата вноситься орендарем в розмірі 13773,11 грн. щорічно у розмірі 6 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

внести зміни до Договору оренди земельної ділянки від 21.04.2008 року (далі по тексту договір) кадастровий номер :03:021:0016: п. 5 договору викласти в наступній редакції: нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1398229,69 грн.; п. 9 договору викласти в наступній редакції: орендна плата вноситься орендарем в розмірі 83893,78 грн. щорічно у розмірі 6 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

внести зміни до Договору оренди земельної ділянки від 21.04.2008 кадастровий номер :04:005:0018: п. 5 договору викласти в наступній редакції: нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1360059,41 грн.; п. 9 договору викласти в наступній редакції: орендна плата вноситься орендарем в розмірі 81603,56 грн. щорічно у розмірі 6 відсотків від нормативної грошової оцінки земельних ділянок /а.с. 40-44/.

Додаткові угоди відповідачем підписана не була, що спонукало позивача звернутися з позовом до суду з посиланням на наявність підстав для усунення порушень його прав та інтересів шляхом внесення змін до договорів оренди в частині визначення нової грошової оцінки земельної ділянки та нового розміру (ставки) орендної плати.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч.1 ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За приписами ст.16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Особа, яка звертається до господарського суду з позовом, самостійно обирає спосіб захисту, визначає відповідача, предмет та підстави позову та зазначає у позовній заяві яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов.

У вказаній справі міститься вимога про внесення змін до договорів оренди землі в частині: 1) зміни нормативної грошової оцінки землі; 2) зміни розміру (ставки) орендної плати.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами регулюються, зокрема, положеннями Земельного кодексу України, Закону України "Про оренду землі", Господарського кодексу, Цивільного кодексу України, Податкового кодексу України.

Частиною першою статті 3 ЗК України визначено, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Статтею 2 Закону України "Про оренду землі" унормовано, що відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

За приписами ч. 1 ст. 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням ч. 1 ст. 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

У статті 626 ЦК України закріплено поняття договору, яким є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (частина третя статті 626 ЦК України).

У пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України закріплено, що загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, свобода договору.

Також у статті 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору та визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У силу статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За статтею 648 ЦК України зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства.

Відповідно до статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

За змістом частин першої, другої, четвертої статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

За загальними правилами договори укладаються сторонами цивільних правовідносин, різновидами яких є правовідносини, які виникають з договорів оренди землі, на принципах рівності сторін, свободи договору та урахування обов`язкових вимог щодо такого виду договорів та зазначенням його істотних умов і у відповідній формі.

Визначення договору оренди землі містить стаття 792 ЦК України, відповідно до якої за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.

У статті 13 Закону України "Про оренду землі" вказано, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.04.2008 між Красилівською районною державною адміністрацією та Товариством з обмеженою відповідальністю "Подільський край" укладено договори оренди земельних ділянок загальною площею 20,5232 га, 10,9362 га, 12,3276 га, 53,8857 га, 46,1447 га; нормативна грошова оцінка земельних ділянок становить 157726,95 грн./га.; 84050,28 грн./га.; 94741,30 грн./га.; 414127,77 грн./га.; 354635,86 грн./га; орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та у розмірі 2,5% від грошової оцінки землі: в сумі 3943,17 грн. в рік; в сумі 2101,26 грн. в рік; в сумі 2368,53 грн. в рік; в сумі 2368,53 грн. в рік; в сумі 8865,90 грн. в рік.

За змістом статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

У частині першій статті 30 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частини перша - третя статті 21 Закону України "Про оренду землі").

Разом з тим згідно з підпунктом 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності - обов`язковий платіж, що його орендар вносить орендодавцю за користування земельною ділянкою.

Відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку й орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Отже, орендна плата за користування землею комунальної власності за своїм правовим статусом є обов`язковим платежем, який орендар вносить орендодавцю, а також це і загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку.

Подвійний статус орендної плати зумовлює ту обставину, що при визначенні її розміру, окрім норм цивільного, земельного законодавства та Закону України "Про оренду землі" необхідно враховувати і вимоги ПК України.

За змістом статті 1 Закону України "Про оцінку земель" (Закон № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з підпунктом 14.1.125 статті 14 ПК України нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу XII, глави 1 розділу XIV цього Кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

За правилами частини п`ятої статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до частини третьої статті 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Частинами першою, другою статті 20 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація; дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону № України "Про оцінку земель" . Згідно із частиною першою цієї статті технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою; протягом місяця з дня надходження технічної документації відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Відповідно до частини третьої цієї статті витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Частиною четвертою вказаної статті врегульовано, що рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.

Плата за землю справляється на підставі положень розділу XII ПК України.

Відповідно пункту 269.1 статті 269 ПК України платниками земельного податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) та землекористувачі.

Згідно з підпунктом 270.1.1 пункту 270.1 статті 270 ПК України об`єктами оподаткування земельним податком є земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні.

Пунктом 271.1 статті 271 ПК України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII ПК України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.

У пункті 288.1 статті 288 ПК України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування - земельна ділянка, надана в оренду (пункт 288.2 статті 288 ПК України).

У пункті 288.4 статті 288 ПК України вказано, що розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно з положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки. Для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області.

Отже, при розгляді даної справи необхідно враховувати як можливість зміни умов договору щодо визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, так і розміру, ставки орендної плати щодо такої нормативної оцінки.

Щодо доводів позивача про наявність підстав для внесення змін до договорів оренди щодо розміру ставки орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки земельної ділянки, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

За умовами п. 9 Договорів, орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та у розмірі 2,5% від грошової оцінки землі.

Рішенням Западинської сільської ради № 2 від 26.06.2021 року "Про місцеві податки і збори на 2021 рік" було визначено ставку орендної плати за користування земельними ділянками для ведення сільськогосподарського виробництва в розмірі 6% від нормативної грошової оцінки.

За змістом статей 632, 651 ЦК України та статті 30 Закону України "Про оренду землі" зміна умов договору, в тому числі у частині розміру орендної плати, здійснюється за взаємною згодою сторін, а за відсутності такої згоди договір може бути змінено за рішенням суду лише у випадках, передбачених за умовами договору або в силу закону.

Тобто визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності вирішується за згодою сторін договору оренди земельної ділянки із закріпленням такого розміру орендної плати в договорі оренди.

Відповідно до п. 36 Договорів, зміна умов договорів здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договорів спір розв`язується у судовому порядку. При наявності суперечливих питань і недосягнення з них погодження у 20 денний термін після початку переговорів, спір вирішується в судовому порядку. Дія договорів припиняється, якщо Орендар не бажає їх реєструвати у встановленому законодавством порядку протягом 30 днів з моменту підписання сторонами. В разі прийняття нових та внесення змін до діючих законодавчих і нормативних актів, в договори вносяться відповідні зміни та доповнення згідно законодавчих і нормативних актів.

З огляду на те, що за змістом пункту 288.5 статті 288 ПК України та статті 21 Закону України "Про оцінку землі" орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, то з урахуванням умов договору оренди, укладеного сторонами спору, підставою для перегляду розміру (ставки) орендної плати має бути саме законодавча зміна граничного (мінімального чи максимального) розміру такої плати або зміна розміру земельного податку, а не рішення органів місцевого самоврядування.

Такий висновок підтверджується і такими вимогами законів.

Єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України (стаття 75 Конституції України).

Виключно законами України встановлюються система оподаткування, податки і збори (пункт 1 частини другої статті 92 Конституції України).

У статті 144 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно із частиною першою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні " (Закон № 280/97-ВР) рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

За змістом пункту 34 частини першої статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні " виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Підпунктом 1 пункту а) частини першої статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, зокрема, щодо підготовки і внесення на розгляд ради пропозицій щодо встановлення ставки земельного податку, розмірів плати за користування природними ресурсами, вилучення (викупу), а також надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад; визначення в установленому порядку розмірів відшкодувань підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності за забруднення довкілля та інші екологічні збитки; встановлення платежів за користування комунальними та санітарними мережами відповідних населених пунктів.

До переліку повноважень селищних рад у галузі земельних відносин, визначеного у статті 12 ЗК України, не належить законодавче встановлення або зміна граничного (мінімального та максимального) розміру орендної плати за земельні ділянки комунальної власності, оскільки такі повноваження з огляду на положення статті 288 ПК України належать Верховній Раді України - єдиному органу законодавчої влади в Україні.

Тобто орган місцевого самоврядування має діяти відповідно до закону при вирішенні питань регулювання земельних відносин, у тому числі і щодо встановлення ставки земельного податку, мінімальний та максимальний розмір якого встановлюється у ПК України. А порядок зміни умов договору врегульовано як у законах України, так і в конкретному договорі, укладеному між сторонами спору.

У даному випадку рішення Западинської сільської ради від 26.06.2020 №2 про встановлення ставки орендної плати для відповідача в розмірі 6 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є законодавчою зміною орендної плати.

При цьому, Договорами оренди від 21.04.2008 не передбачено такої підстави для внесення змін до договору щодо розміру (ставки) орендної плати, як прийняття відповідного рішення орендодавцем, який є органом місцевого самоврядування.

Велика Палата Верховного Суду у справі №635/4233/19 від 09.11.2021 зазначила, що рішення органу місцевого самоврядування, у даному випадку селищної ради, не може вважатися законодавчою підставою для внесення змін до договору оренди землі в частині зміни розміру (ставки) орендної плати, оскільки орган місцевого самоврядування не наділений повноваженнями встановлювати граничні (мінімальний та максимальний) розмір орендної плати за земельні ділянки комунальної власності, бо такі ставки встановлюються, з урахуванням правової природи орендної плати як загальнодержавного податку, у ПК України.

Такі рішення селищної ради можуть бути підставою для внесення змін до договору оренди землі, якщо сторони договору оренди безпосередньо в самому договорі передбачили таку підставу для зміни розміру орендної плати, що узгоджується з принципом свободи договору.

Про те, що рішення органів місцевого самоврядування щодо перегляду розміру орендної плати не мають обов`язкового характеру за відсутності в договорах оренди землі погодженої сторонами підстави для такого перегляду, висловлено і в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 квітня 2018 року у справі № 910/7905/17, від 21 листопада 2018 року у справі № 911/3627/17, від 27 листопада 2018 року у справі № 910/21685/17, від 19 лютого 2019 року у справі № 910/21590/17, від 13 червня 2019 року у справі № 910/11764/17, від 20 листопада 2019 року у справі № 916/2769/18, від 16 січня 2020 року у справі № 904/1912/19, від 04 лютого 2020 року у справі № 922/378/19.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано відмовив в задоволенні позовної вимоги щодо внесення змін до договорів оренди землі щодо збільшення розміру орендної плати до 6 % від нормативної грошової оцінки земельних ділянок на рік.

Щодо позовної вимоги про внесення змін до п. 5 Договорів в частині зміни нормативно грошової оцінки земельних ділянок, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Відповідно до ч. 5 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель мають визначальні ознаки регуляторного акта, оскільки такі рішення є офіційними письмовими документами, що прийняті уповноваженим регуляторним органом та окремі положення яких спрямовані на правове регулювання господарських та адміністративних відносин необмеженого кола суб`єктів господарювання, зокрема, платників земельного податку з орендної плати, а тому такі рішення підлягають офіційному оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.

Як зазначено вище, рішенням Западинської сільської ради Красилівського району від 29.11.2019 № 2 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель села Западинці Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області.

Згідно ч. 5 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Матеріали справи не містять доказів офіційного оприлюднення рішення Западинської сільської ради Красилівського району від 29.11.2019 № 2 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Западинці Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області", тому воно є таким, що не набрало чинності.

У зв`язку із вищевикладеними обставинами, суд першої інстанції правильно не взяв до уваги витяги про нормативну грошову оцінку земель які затверджені вищевказаним рішенням сільської ради.

Вказана позиція узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 08.05.2018 у справі № 461/8220/13-а.

З урахуванням наведеного в цій частині позов також не підлягає задоволенню.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу скаржника на наступне.

Так, за частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Статтею 188 ГК України врегульовано порядок зміни розірвання господарських договорів, за яким сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду (частини друга-четверта статті 188 ГК України).

Як вбачається з матеріалів справи, 24.06.2021 Красилівська міська рада з посиланням на рішення Западинської сільської ради № 2 від 26.06.2021 року "Про місцеві податки і збори на 2021 рік" звернулась до ТОВ "Подільський край" з пропозицією внести зміни до п`яти договорів оренди земельних ділянок від 21.04.2008 та надіслала проекти додаткових угод та витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку відповідних земельних ділянок /а.с. 50-51/.

Позивач не навів суду виняткових випадків, з якими законодавець пов`язує можливість примусу сторони договору до зміни умов договору.

В судовому засіданні апеляційної інстанції 01.02.2022 представник ТОВ "Подільський край" пояснила, що вказані додаткові угоди не були підписані відповідачем, оскільки рішення Западинської сільської ради від 29.11.2019 № 2 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Западинці Западинської сільської ради Красилівського району Хмельницької області" не було опубліковане, витяги про нормативну грошову оцінку земель, які затверджені вищевказаним рішенням сільської ради не підтверджують зміну нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а рішення Западинської сільської ради від 26.06.2020 №2 про встановлення ставки орендної плати для відповідача в розмірі 6 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є законодавчою зміною орендної плати.

В свою чергу, представник Красилівської міської ради 01.02.2022 пояснила суду апеляційної інстанції, що внесення змін до договорів оренди в частині зміни нормативної грошової оцінки, проводилось на підставі Постанови КМУ № 105 від 07.02.2008 "Про проведення нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та внесення змін до деяких постанов КМУ".

Колегія суддів звертає увагу апелянта, що така підстава, як Постанова КМУ № 105 від 07.02.2008 "Про проведення нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та внесення змін до деяких постанов КМУ" не зазначена у листі № 2376/08-10/21 від 24.06.2021 про внесення змін до договорів, тому у суду відсутні підстави надавати оцінку правомірності внесення таких змін саме на підставі постанови КМУ.

Доводи апелянта щодо невідповідності розміру орендної плати, визначеної п. 9 Договорів, мінімально граничному розміру встановленому ПК України також відхиляються судом, оскільки підставою внесення змін до п. 9 Договорів позивач зазначив рішення Западинської сільської ради № 2 від 26.06.2021, а не норми ПК України.

Згідно з ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Тобто саме сформований позивачем предмет позову і наведені ним підстави формують для суду об`єкт дослідження в межах окремо визначеного спору.

З урахуванням вищевикладеного колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року).

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, колегія суддів вважає посилання скаржника, викладені в апеляційній скарзі, безпідставними та документально необґрунтованими. Суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді справи судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі судового рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду.

На підставі ст.129 ГПК України судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 227, 229, 269, 270, 273, 275, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Красилівської міської ради на рішення Господарського суду Хмельницької області від 10.11.2021 у справі №924/884/21 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

2. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду, відповідно до ст. ст. 287-291 ГПК України.

3. Справу повернути до Господарського суду Хмельницької області.

Повний текст постанови складений "09" лютого 2022 р.

Головуючий суддя Розізнана І.В.

Суддя Грязнов В.В.

Суддя Бучинська Г.Б.