УХВАЛА

м. Київ

08.02.2022Справа № 910/18611/21
За позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго»

до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»

про стягнення 215 637 133, 11 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - відповідач) про стягнення 214 093 820, 03 грн. заборгованості за Договором про участь у балансуючому ринку (ідентифікатор Договору № 0424-0413, дата акцептування 27.05.2019), 50 880, 37 грн. пені, 452 778, 39 грн. 3% річних та 539 654, 33 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання із оплати отриманої електричної енергії на підставі договору про участь у балансуючому ринку (ідентифікатор Договору № 0424-0413, дата акцептування 27.05.2019), у зв`язку з чим за відповідачем утворилась заборгованість у розмірі 214 093 820, 03 грн., а також виникли підстави для стягнення з останнього пені та компенсаційних виплат у вищевказаному розмірі.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.12.2021 відкрито провадження у справі № 910/18611/21, вирішено здійснювати її розгляд у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 12.01.2022 року.

30.12.2022 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшов відзив Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на позовну заяву.

До початку підготовчого засідання 12.01.2022 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання.

У підготовчому засіданні 12.01.2022 року судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу, якою продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відповідно до приписів частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив до 19.01.2022 року, встановлено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 02.02.2022 року, підготовче засідання відкладено на 08.02.2022 року.

24.01.2022 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява позивача, відповідно до якої Акціонерне товаристо «ДТЕК Західенерго» збільшило розмір позовних вимог до 581 219 426, 28 грн., з яких 578 592 950, 49 грн. основний борг, 1 145 398, 24 грн. пеня, 941 423, 22 грн. 3 % річних та 539 654, 33 грн. інфляційні втрати.

Дослідивши подану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, заява про збільшення розміру позовних вимог має відповідати вимогам щодо форми і змісту позовної заяви, що визначені статтею 162 та вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає вимоги щодо документів, які додаються до позовної заяви. Невідповідність заяви про збільшення розміру позовних вимог таким вимогам є підставою для настання процесуальних наслідків, що встановлені Господарським процесуальним кодексом України у випадку подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених законом.

Частиною 3 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Судом встановлено, що у матеріалах заяви про збільшення розміру позовних вимог відсутні докази сплати судового збору за подання такої заяви, натомість позивач зазначив, що ним при поданні позову було сплачено максимальний розмір судового збору, у зв`язку з чим збільшення позовних вимог не потребує його доплати.

Господарський суд міста Києва не погоджується з означеними твердженнями позивача, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Абзацом 2 частини 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

Отже, за подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог недоплачена сума судового збору підлягає сплаті.

Водночас, відповідно до частини першої, підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5% ціни позову, але менше прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2022 року встановлено у розмірі 2 481, 00 грн.

Беручи до уваги вищевказане, суд дійшов висновку, що, звертаючись до суду із заявою про збільшення позовних вимог у 2022 році та заявляючи до стягнення нову суму заборгованості, пені та компенсаційних виплат, з урахуванням нової ціни позову, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у максимальному розмірі станом на 2022 рік, який складає 868 350, 00 грн., за вирахуванням суми попередньо сплаченого судового збору у розмірі 794 500, 00 грн.

За таких обставин, позивачу при поданні позову слід доплатити судовий збір 73 850, 00 грн.

Проте, оскільки позивачем не надано доказів сплати судового збору у вищевказаному розмірі, подана позивачем заява про збільшення розміру позовних вимог не відповідає вищевказаним приписам чинного процесуального законодавства.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Таким чином, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання заяви певних дій, у тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені.

Водночас доступ до правосуддя у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не привести судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Крім того, обмеження накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти (рішення Європейського суду з прав людини від 10.07.1998 у справі компанії "Тіннеллі та сини, Лтд. та ін." і "Мак-Елдуф та інші проти Сполученого Королівства", Reports 1998-IV, с. 1660, пункт 72, та рішення Європейського суду з прав людини від 28.11.2006 у справі "Апостол проти Грузії", заява N 40765/02).

При цьому Європейського суду з прав людини в якості "законної мети" визнає, зокрема, фінансування функціонування органів судової влади та дія в якості стримуючого фактору від легковажних позовів (рішення Суду від 12.06.2007 у справі "Станков проти Болгарії", заява № 68490/01, пункт 57).

Водночас статтею 129 Конституції України та статтею 42 ГПК України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, суб`єктів господарювання та громадян поставлено законом у рівні умови в частині обов`язку сплачувати судовий збір, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є недопустимим.

Частиною третьою статті 3 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки подана позивачем заява про збільшення розміру позовних вимог не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

З огляду на вищевикладене, керуючись статтями 46, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» про збільшення розміру позовних вимог залишити без руху.

2. Встановити Акціонерному товариству «ДТЕК Західенерго» строк для усунення недоліків - 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Акціонерному товариству «ДТЕК Західенерго» спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання доказів сплати судового збору у сумі 73 850, 00 грн.

4. Роз`яснити Акціонерному товариству «ДТЕК Західенерго», що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню.

6. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається https://ki.arbitr.gov.ua.

Суддя В.С. Ломака