ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
14.02.2022 Справа № 905/1163/21 (905/302/22)
Господарський суд Донецької області у складі судді Аксьонової К.І., розглянувши матеріали
позовної заяви ОСОБА_1 , м. Краматорськ, Донецька область; ОСОБА_2 , м. Краматорськ, Донецька область
до відповідача-1 Приватного вищого навчального закладу «Краматорський економіко-гуманітарний інститут», м.Краматорськ, Донецька область
відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Крамфінанс-Актив», м.Краматорськ, Донецька область
про визнання недійсним договору дарування від 05.09.2019; відновлення становища, яке існувало до порушення,
ОСОБА_1 , м. Краматорськ, Донецька область, та ОСОБА_2 , м. Краматорськ, Донецька область, звернулись до Господарського суду Донецької області з позовом до Приватного вищого навчального закладу «Краматорський економіко-гуманітарний інститут», м. Краматорськ, Донецька область, Товариства з обмеженою відповідальністю «Крамфінанс-Актив», м. Краматорськ, Донецька область, про:
- визнання недійсним договору дарування від 05.06.2019 за реєстровим номером 1396, укладеного між Приватним вищим навчальним закладом «Краматорський економіко-гуманітарний інститут» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Торій» щодо 43/100 часток нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Краматорського міського округу Баженовою Ларисою Василівною;
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Глави 1 Розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України, з огляду на таке.
Згідно з п.4 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.
Предметом поданого позову, зокрема, є вимога про "відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення нерухомого майна у власність Приватного вищого навчального закладу «Краматорський економіко-гуманітарний інститут»", яка за суттю є вимогою майнового характеру про витребування відчуженого за оспорюваним договором дарування майна - 43/100 часток нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , на користь відповідача-1.
При цьому позивачами в прохальній частині позову не визначено особу, яка має повернути вказане майно на користь Приватного вищого навчального закладу «Краматорський економіко-гуманітарний інститут».
Отже підстава визначення у позові процесуального статусу Товариства з обмеженою відповідальністю «Крамфінанс-Актив» як відповідача-2, до якого позивачі висувають вимоги в межах даного позову, потребує додаткового обґрунтування з визначенням змісту позовних вимог щодо цієї особи.
За приписами п.2 ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2022 встановлений на рівні 2481,00 грн.
Тобто судовий збір, належний до сплати за подання позовної вимоги немайнового характеру становить 2481,00грн, а за подання позовної вимоги майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Матеріали позову містять докази сплати судового збору у сумі 4540,00грн (квитанція №ПН2850393 від 24.11.2021).
Позивачем заявлено дві вимоги: про визнання недійсним договору дарування від 05.09.2019 (вимога немайнового характеру; судовий збір - 2481,00грн) та про відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення 43/100 часток нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , у власність Приватного вищого навчального закладу «Краматорський економіко-гуманітарний інститут» (вимога майнового характеру; судовий збір 1,5 відсотка від ціни позову/ вартості майна/).
Судом встановлено, що з наданого позивачами до матеріалів позову звіту про незалежну оцінку 43/100 часток нежитлового приміщення за адресою: м. Краматорськ, вул.Машинобудівників, 53, складеного оцінювачем Бобровим Д.Ю., вартість об`єкта оцінки становить 9171172,00грн.
Отже розмір судового збору за звернення до суду з вимогою про повернення 43/100 часток нежитлового приміщення за адресою: м. Краматорськ, вул.Машинобудівників, 53, вартістю 9171172,00грн дорівнює 137567,58грн.
Беручи до уваги викладене, судом встановлена невідповідність розміру судового збору у сумі 4540,00грн (докази сплати якого надані до позову), тим вимогам, що заявлені позивачами.
Розмір недоплати в порушенням п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України становить 135508,58грн ((137567,58грн+2481,00 грн)-4540,00грн).
Суд також звертає увагу на те, що відповідно до ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
За приписами ст.91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Копії, які видаються органами державної влади України, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями та їх об`єднаннями усіх форм власності, повинні бути засвідчені з додержанням вимог Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2020», затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144, п.5.26 якого передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
Додані до позовної заяви копії документів, в тому числі спірний договір дарування, не відповідають наведеним вимогам ДСТУ 4163-2020, що унеможливлює їх розцінення в якості письмових доказів в розумінні ст.91 Господарського процесуального кодексу України.
За таких обставин позовна заява є такою, що подана без додержання вимог, викладених у ч.2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.
Недодержання при поданні позовної заяви вимог п.2 ч.1, ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачам строку для усунення наведених недоліків позовної заяви.
Керуючись ст.174, ст.ст.234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
Позовну заяву залишити без руху.
Надати позивачам строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення її без руху.
Роз`яснити, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя К.І. Аксьонова