РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

07.02.2022справа №910/16390/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу №910/16390/21

за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421)

до Антимонопольного комітету України (вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45, м. Київ, 03035; ідентифікаційний код 00032767)

про визнання недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію, інформації та зобов`язання вчинити певні дії,

за участю представників:

позивача - Комісара С.П. (довіреність від 25.11.2020 №25/11/20-26);

відповідач - Чернюшок М.І. (відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - Підприємство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - АМК) про:

- визнання недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію, інформації стосовно Підприємства, поширеної АМК на власному офіційному вебпорталі (https://amcu.gov.ua/), зокрема, інформацію такого змісту:

«Відділення встановило, що всупереч нормам, зазначеним у Прикінцевих та перехідних положеннях ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 530-IX, якими на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) та протягом 30 днів з дня його відміни, заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасну оплату житлово-комунальних послуг, Підприємство відповідні нарахування та стягнення здійснювало»;

- зобов`язання АМК у строк не пізніше 1 місяця з дня набрання чинності рішенням суду видалити з власного офіційного вебпорталу (https://amcu.gov.ua/) вказану недостовірну інформацію;

- зобов`язання АМК у строк не пізніше 1 місяця з дня набрання чинності рішенням суду розмістити на власному офіційному вебпорталі (https://amcu.gov.ua/) спростування недостовірної інформації стосовно Підприємства у тих самих розділах (сторінках вебпорталу), де розміщувалася недостовірна інформація, тим самим шрифтом, такого ж кольору, з посиланням на рішення суду під заголовком: «Спростування недостовірної інформації щодо КП «Київтеплоенерго», у якій викласти резолютивну частину рішення за даним позовом.

Позовні вимоги мотивовано тим, що наведене твердження відповідача про порушення позивачем закону не відповідає дійсності, тобто містить негативну інформацію про Підприємство, яка порушує право позивача на недоторканність ділової репутації, і може бути витлумачена споживачами Підприємства як протиправна діяльність позивача, що негативно впливає на довіру споживачів до правомірності діяльності Підприємства та, як наслідок, погіршує платіжну дисципліну споживачів комунальних послуг.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

АМК 02.11.2021 подав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що:

- у справах про спростування недостовірної інформації необхідно встановити повний текст повідомлення та враховувати контекст, в якому його поширено, а також давати зважену оцінку достатності доказової бази на підтвердження недостовірної інформації;

- 17.09.2021 о 13:29 на офіційному веб-сайті АМК була розміщена інформація про початок справи за фактом нарахувань під час карантинних заходів боржникам Підприємства 3% річних та втрат від інфляції;

- у державі діє карантин з приводу коронавірусної хвороби (COVID-19) з 12.03.2020 (загальновідомий факт); позивач не заперечує факт нарахування 3% річних та втрат від інфляції в період дії відповідного карантину, тому такі обставини не підлягають доведенню в силу приписів статті 74 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України);

- поширена АМК інформація є достовірною та не порушує прав Підприємства з таких підстав: позивач нараховував в період карантину 3 % річних та втрати від інфляції; справу органом АМК відкрито у зв`язку із нарахуванням 3 % річних та втрат від інфляції; поширена АМК інформація не порушує прав Підприємства, оскільки стосується тільки ознак порушення, а не самого порушення; поширення такої інформації слугує засобом інформування громадськості про розслідування органів АМК, що переслідує публічний інтерес, тому не порушує ділової репутації;

- Підприємством не доведено, що заявлені останнім позовні вимоги є належними, допустимими та мають достатньо доказів.

3. Стислий виклад відповіді позивача на відзив

10.11.2021 Підприємство подало суду відповідь на відзив, в якій зазначило, що:

- АМК не спростовано та документально не підтверджено факт нарахування позивачем під час дії карантинних заходів споживачам-боржникам неустойки (штрафів або пені) на заборгованість за житлово-комунальні послуги;

- Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 530-ІХ містить чіткі, зрозумілі і однозначні межі запровадженої ним заборони на нарахування неустойки (пені, штрафу), і не містить жодних обмежень щодо нарахування на заборгованість за несвоєчасну оплату житлово-комунальних послуг втрат від інфляції та 3 % річних;

- розповсюджені АМК твердження про позивача є такими, що можуть бути перевірені на їх правдивість, оскільки підпадають під ознаки протиправного діяння, що у свою чергу виключає віднесення розповсюдженої інформації до оціночних суджень чи критичних зауважень;

- поширення АМК інформації стосовно Підприємства має обвинувальний нахил на звинувачення позивача у порушенні закону (вчинення правопорушення), спрямоване на заохочення громадськості вважати Підприємство правопорушником ще до оцінки компетентним органом.

4. Процесуальні дії у справі

Ухвалою господарського суду міста Києва від 08.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 01.11.2021.

01.11.2021 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 29.11.2021.

29.11.2021 позивач подав суду письмові пояснення, в яких просив суд долучити до матеріалів справи докази на підтвердження правової позиції Підприємства.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 29.11.2021 продовжено строк підготовчого провадження; оголошено перерву у підготовчому засіданні до 10.01.2022.

05.01.2022 позивач подав суду додаткові письмові пояснення, в яких фактично виклав обґрунтування позовних вимог.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.02.2022.

Представник позивача у судовому засіданні 07.02.2022 оголосив вступне слово та підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача оголосив вступне слово та заперечив проти задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, з`ясувавши обставини, на які посилається позивач, дослідив в порядку статей 209 і 210 ГПК України докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники сторін виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 07.02.2022 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

У розгляді даної справи судом встановлено, що 17.09.2021 о 13 год. 29 хв. відповідачем на вебпорталі (https://amcu.gov.ua/) здійснено публікацію про початок розгляду справи за фактом нарахувань під час карантинних заходів боржникам Підприємства 3% річних та інфляційних втрат такого змісту:

«Cьогодні, 17 вересня 2021 року, Північне міжобласне відділення Антимонопольного комітету України (далі - Північне відділення) відкрило справу за фактом нарахування комунальним підприємством «Київтеплоенерго» (далі - КП «Київтеплоенерго», Підприємство) в період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), 3 % річних та інфляційних втрат на суму боргу за опалення та гарячу воду.

Раніше Північне відділення, відреагувавши на велику кількість скарг киян та народного депутата України щодо цього факту, за власною ініціативою дослідило дотримання Підприємством законодавства про захист економічної конкуренції.

Відділення встановило, що всупереч нормам, зазначеним у Прикінцевих та перехідних положеннях ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 530-IX, якими на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) та протягом 30 днів з дня його відміни, заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасну оплату житлово-комунальних послуг, Підприємство відповідні нарахування та стягнення здійснювало.

Нагадаємо, карантинні заходи діяли на території України з 11 березня 2020 року до 31 серпня 2021 року. Наразі їх продовжено. Отже, КП «Київтеплоенерго» з самого початку карантину і до цього часу мало б утриматися від нарахування 3% річних та інфляційних втрат боржникам.

22 липня 2021 року Північне МТВ дало КП «Київтеплоенерго» обов`язкові для розгляду рекомендації:

Ч утриматись від нарахування споживачам, які мають заборгованість за комунальні послуги (опалення, гаряча вода), 3% річних та інфляційні втрати на суму боргу, що виник в період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19);

Ч зробити перерахунки споживачам, яким було здійснено нарахування 3% річних та інфляційні втрати на суму боргу за комунальні послуги (опалення, гаряча вода), що виник в період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

У відповідь підприємство повідомило Північне відділення про незгоду з його рекомендаціями та поросило не розпочинати розгляд справи щодо порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Воно посилалося, зокрема, на низку судових рішень та на ст. 625 ЦКУ, де говориться, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом .

Слід зазначити, що правозастосування вищезгаданої ст. 625 ЦКУ (як загальної норми права) у наведених КП «Київтеплоенерго» висновках Верховного Суду стосується розгляду справ щодо укладених договорів між суб`єктами господарювання, а не між виконавцем та споживачами комунальних послуг - фізичними особами, з метою захисту прав яких було запроваджено заборону на стягнення санкцій під час дії карантинних обмежень.

Інші наведені Підприємством у якості аргументів судові рішення також не враховують Закон № 530-ІХ, який є спеціальними по відношенню до статті 625 Цивільного кодексу України (загального припису).

Натомість нагадуємо, що 21.07.2021 у справі № 752/24896/20 Київський апеляційний суд зазначив, що нарахування та стягнення 3% річних та інфляційних втрат на суму боргу, який виник у період карантину, порушує норми матеріального права, оскільки під час карантину штрафні санкції не нараховуються в силу імперативної вказівки Закону № 530-IX.

Нараховування КП «Київтеплоенерго» боржникам 3% річних та інфляційних втрат на суму їхнього боргу спричинило додаткові витрати споживачів та ущемлення їхніх інтересів при отриманні вказаних послуг. Такі дії Підприємства були б неможливими за умови існування конкуренції на відповідних ринках.

Відтак, дії КП «Київтеплоенерго», що полягають у нарахуванні в період дії карантинних обмежень споживачам, які заборгували за опалення та гарячу воду 3% річних та інфляційних втрат на суму боргу містять ознаки порушення законодавства «Про захист економічної конкуренції», у вигляді зловживання монопольним (домінуючим) становищем:

Ч на ринку надання послуг з централізованого опалення у межах м. Києва, де розташовані мережі, які використовуються (експлуатуються) Підприємством для надання послуг з централізованого опалення своїм абонентам (споживачам), що призвело до ущемлення інтересів споживачів, яке було б не можливим за умов існування значної конкуренції на цьому ринку;

Ч та на ринку надання послуг з централізованого постачання гарячої води у межах м. Києва, де розташовані мережі, які використовуються (експлуатуються) Підприємством для надання послуг з централізованого опалення своїм абонентам (споживачам), що призвело до ущемлення інтересів споживачів, яке було б неможливим за умов існування значної конкуренції на цьому ринку.

Відповідно адміністративна колегія Північного відділення ухвалила рішення про відкриття справи за вищевказаними фактами.».

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Відповідно до статті 1 Закону України «Про інформацію» інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною четвертою статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе.

Відповідно до частини першої статті 91 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

За приписом частини першої статті 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя, честь, гідність і ділова репутація, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством.

Ділову репутацію юридичної особи становить престиж її фірмового (комерційного) найменування, та інших належних їй нематеріальних активів серед кола споживачів її товарів та послуг. Приниженням ділової репутації суб`єкта господарювання (підприємця) є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати його господарської (підприємницької) діяльності, у зв`язку з чим знижується вартість його нематеріальних активів (пункти 5 і 6 Інформаційного листа Вищого господарського суду України від 28.03.2007 № 01-8/184 «Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства про інформацію»).

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі (пункт 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», далі - Постанова №1) .

У пункті 9 Постанови №1 зазначено, що відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації.

Згідно з абзацами першим - тертім пункту 12 Постанови № 1 належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник вебсайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України; далі - ЦПК України).

Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник вебсайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Дані про власника вебсайта можуть бути витребувані відповідно до положень ЦПК України в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет.

Судом встановлено власником сайту https://amcu.gov.ua/ є відповідач.

У пункті 15 Постанови №1 зазначено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

ВИСНОВКИ

Так, позивач вважає, що викладена у абзаці третьому розміщеного на вебпорталі АМК повідомлення інформація принижує його ділову репутацію, оскільки таке твердження може бути витлумачене споживачами Підприємства як протиправна діяльність останнього, що негативно впливає на довіру споживачів до правомірності діяльності позивача та, як наслідок погіршує платіжну дисципліну споживачів комунальних послуг.

Дослідивши повний зміст розміщеного АМК повідомлення судом встановлено, що фактично при розміщенні такого повідомлення відповідачем було допущено описку шляхом цитування положень Закону України від 17.03.2020 №530-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» не щодо 3% річних і втрат від інфляції, а стосовно неустойки (штрафів, пені).

Втім, наведене повідомлення носить виключно інформаційних характер про деталі розгляду АМК справи щодо Підприємства.

Слід також зазначити, що фактично даний позов обґрунтовано незгодою Підприємства з розглядом АМК антимонопольної справи щодо неправомірного нарахування позивачем 3% річних і втрат від інфляції.

Жодних доказів стосовно завдання позивачу шкоди розміщеною АМК інформацією матеріали справи не містять.

З огляду на наведене у задоволенні позову слід відмовити.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на позивача.

Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні позовних вимог комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421) до Антимонопольного комітету України (вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45, м. Київ, 03035; ідентифікаційний код 00032767) про визнання недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію, інформації та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Витрати зі сплати удового збору покласти на комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09.02.2022.

Суддя Оксана Марченко