ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"11" лютого 2022 р.м. ХарківСправа № 922/3529/20 (922/520/22)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянув матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" (61057, м. Харків, вул. Римарська, б. 16, кв. 13; )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім - Таврійські млинарі" (04073, місто Київ, проспект Степана Бандери, будинок 9; )
про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

07.02.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. звернулось до господарського суду Харківської області з заявою в порядку статті 61 Кодексу України з процедур банкрутства до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім - Таврійські млинарі", в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім - Таврійські млинарі" суму заборгованості з оплати поставленого за договором поставки №15/12 від 15.12.2017 товару в розмірі 160 715,86 грн., а також судові витрати покласти на відповідача.

Постановою господарського суду Харківської області від 08.12.2021 припинено процедуру розпорядження майном боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд". Припинено повноваження розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" по справі №922/3529/20 арбітражного керуючого Саутенка Сергія Олеговича. Визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд". Відкрито ліквідаційну процедуру у справі строком на 1 рік до 08.12.2022. Ліквідатором Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" (61057, м. Харків, вул. Римарська, б. 16, кв. 13; ) призначено арбітражного керуючого Саутенка Сергія Олеговича.

Частиною 1 ст.61 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що ліквідатор з дня свого призначення здійснює повноваження, зокрема, виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута, формує ліквідаційну масу, заявляє до третіх осіб вимоги щодо повернення банкруту сум дебіторської заборгованості.

Відповідно до частини першої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, у межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення. У разі якщо відповідачем у такому спорі є суб`єкт владних повноважень, суд керується принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі та вживає визначених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів, з власної ініціативи (частина друга статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства).

Згідно з частинами першою - третьою статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Водночас судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване Кодексом України з процедур банкрутства, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у Господарському процесуальному кодексі України (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2020 у справі №918/335/17).

Відповідно до абзацу 3 частини другої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Отже, оскільки частиною 3 статті 232 ГПК України встановлено, що розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду, то суд дійшов висновку, що дана заява підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Разом з цим, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У пункті 2 частини 1 статті 164 ГПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Дана позовна заява містить вимоги майнового характеру, ціна яких становить 160 715,86 грн.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб із 01 січня 2022 року складає 2481,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачем при зверненні до господарського суду із даним позовом становить 2 481,00 грн.

Разом з позовною заявою арбітражний керуючий ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. звернувся до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

В обґрунтування клопотання ліквідатор зазначив, що у зв`язку з перебуванням у процедурі банкрутства, у Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" відсутні будь-які грошові кошти, арбітражним керуючим вживаються заходи щодо виявлення та повернення майна банкрута до складу ліквідаційної маси, що в подальшому дозволить арбітражному керуючому погасити кредиторську заборгованість банкрута Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд", у тому числі щодо сплати судового збору. Кредиторами відповідний фонд авансування витрат арбітражного керуючого ТОВ "Азотфострейд" не створювався. За таких обставин, оскільки єдиним шансом Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" щодо відновлення його порушених прав та повернення майна банкрута до складу ліквідаційної маси є звернення до суду, а одним із найважливіших принципів господарського судочинства є принцип доступу до правосуддя, з метою його реалізації, Товариство з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" просить суд відстрочити сплату судового збору.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті, дослідивши додані до позовної заяви матеріали, суд приходить до висновку про задоволення клопотання ліквідатора про відстрочення сплати судового збору з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 3.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" №7 від 21.02.2013 року роз`яснено, що єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Отже, звільнення (відстрочення) від сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до господарського суду та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з матеріалів заява, спір між позивачем та відповідачем виник у зв`язку із стягненням грошових коштів банкрута з відповідача, зазначена заборгованість виникла за рахунком-фактурою №СФ-000194 від 12.09.2019, таким чином, оскільки дане клопотання подано в межах справи №922/3529/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд", то даний спір набув характеру майнового спору в процедурі банкрутства щодо виявлення та повернення майна банкрута у процедурі банкрутства, що зумовлює застосування судом під час його розгляду спеціальних норм законодавства про банкрутство та визначення розміру ставки судового збору, що підлягає до сплати при поданні такого позову до господарського суду, з урахуванням положень Закону України «Про судовий збір» щодо розміру судового збору у процедурах банкрутства.

Згідно ст.8 ЗУ «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктом 3 постанови пленуму Вищого Господарського суду України №7 від 21.02.2013р. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» регламентовано питання щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати і пільги щодо сплати судового збору, зокрема.

Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Европейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз nроти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

На сьогоднішній день Товариство з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" перебуває у процедурі банкрутства, в банкрута відсутні будь-які грошові кошти, ліквідатором вживаються заходи щодо виявлення та повернення майна банкрута до складу ліквідаційної маси, що в подальшому дозволить ліквідатору погасити кредиторську заборгованість банкрута.

Згідно п.2 ч.3 ст.61 Кодексу України з процедур банкрутства з основного рахунка банкрута проводяться виплати кредиторам, виплати поточних платежів та витрат, пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури.

За приписами норм Кодексу України з процедур банкрутства до витрат ліквідатора в ліквідаційній процедурі відносяться, зокрема, витрати по сплаті судового збору.

Статтею 30 Кодексу України з процедур банкрутства врегульовано питання винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора).

Відповідно до ч.4 ст.30 КУзПБ, витрати арбітражного керуючого, пов`язані з виконанням ним повноважень у справі про банкрутство, відшкодовуються в порядку, передбаченому цим Кодексом, крім витрат на страхування його професійної відповідальності за заподіяння шкоди, а також витрат, пов`язаних з виконанням таких повноважень у частині, в якій зазначені витрати перевищують регульовані державою ціни (тарифи) на відповідні товари, роботи, послуги чи ринкові ціни на день здійснення відповідних витрат або замовлення (придбання) товарів, робіт, послуг.

Частиною 5 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства, кредитори можуть створювати фонд для авансування грошової винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого. Порядок формування фонду та порядок використання його коштів визначаються рішенням комітету кредиторів та затверджуються ухвалою господарського суду.

Як вбачається з матеріалів справи та ліквідаційної процедури, кредиторами відповідний фонд авансування витрат арбітражного керуючого не створювався.

З урахуванням вище наведених приписів Кодексу України з процедур банкрутства суд вважає, що перебування боржника в процедурі банкрутства на стадії ліквідаційної процедури є підставою для відстрочки ліквідатора від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Суд зазначає, що позивачем наведено обставини, які мають виключний характер та свідчать про наявність належних підстав для відстрочки сплати судового збору.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті є обґрунтованим та правомірним, а тому підлягає задоволенню.

Беручи до уваги вищезазначене, суд вважає за можливе позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім - Таврійські млинарі" про стягнення заборгованості прийняти до розгляду.

Так, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються нормами ГПК України.

Розглянувши матеріали позовної заяви, беручи до уваги, що обставини справи, що згідно ч.3 статті 247 ГПК України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі свідчать про відсутність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, суд приходить до висновку про те, що справа №922/3529/20 (922/520/22) підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 30, 61 Кодексу України з процедур банкрутства, статтею 8 Закону України «Про судовий збір», статтями 12, 123, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліківдатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті - задовольнити.

2. Відстрочити ліквідатору Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" арбітражному керуючому Саутенко С.О. сплату судового збору у справі №922/3529/20 (922/520/22) до вирішення справи по суті.

3. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" в особі арбітражного керуючого ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Азотфострейд" Саутенко С.О. до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім - Таврійські млинарі" про стягнення заборгованості прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі №922/3529/20 (922/520/22).

4. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

5. Розпочати підготовче провадження і призначити підготовче засідання на

"09" березня 2022 р. о 10:45.

6. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 111.

7. Відповідачу, згідно статті 165 ГПК України, встановити строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов.

Суд роз`яснює відповідачу, що відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

8. Позивачу, згідно статті 166 ГПК України, встановити строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання.

9. Встановити відповідачу строк 5 днів на подання заперечень на відповідь позивача на відзив, оформлених відповідно до ст. 167 ГПК України.

10. Звернути увагу учасників справи, що подання доказів у справі здійснюється учасниками справи на стадії підготовчого провадження.

11. Запропонувати учасникам справи забезпечити участь у судовому засіданні компетентного представника з документами, що посвідчують його особу та повноваження.

12. Явку представників учасників справи визнати необов`язковою.

13. Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 11.02.2022.

Суддя Т.О. Пономаренко

Примітка: У зв`язку з початком тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» з 01.01.2019, відповідно до Розділу XI «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» приймання та реєстрація надісланих учасниками судових процесів електронних процесуальних документів повинна здійснюватися з Електронних кабінетів, які вони мають створити в «Електронному суді» за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua. Після запровадження роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи приймання через офіційну поштову скриньку суду процесуальних документів та документів, що стосуються розгляду справ здійснюватися не буде.