ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2022м. ДніпроСправа № 904/8810/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Назаренко Н.Г.,

за участі секретаря судового засідання Риженко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, м. Дніпро

до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат", м. Покров, Дніпропетровська область

про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 159 336, 97 грн.

Представники:

Від позивача: Варжеленко Ю.А. довіреність № 0400-010901-7/783 від 04.01.2022, представник

Від відповідача: Бучацька А.В., довіреність № 7 від 04.01.2022, представник

РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат", в якому просить стягнути матеріальну шкоду у вигляді надмірно виплаченої пенсії у розмірі 159 336, 97 грн.

Ухвалою суду від 10.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 07.12.2021.

03.12.2021 позивач направив заяву про зменшення позовних вимог, в якій просить суд, у зв`язку із надходженням оновлених довідок про заробітну плату та проведенням перерахунку, стягнути з відповідача 60 091,09 грн.

07.12.2021 позивач підтримав заяву про зменшення позовних вимог.

Суд прийняв заяву про зменшення позовних вимог до розгляду.

Відповідач надав усні пояснення, відзиву на позов не надав.

Ухвалою суду від 07.12.2021 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 09.02.2022.Оголошено перерву в підготовчому засіданні до 17.01.2022.

17.01.2022 в підготовчому засіданні оголошувалась перерва до 31.01.2022.

31.01.2022 позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позову заперечив.

Ухвалою суду від 31.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 15.02.2022.

15.02.2022 позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позову заперечив.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

15.02.2022 в судовому засіданні, в порядку ст. 240 ГК України, оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА.

Позивач зазначає, що відповідач видав довідки про заробітну плату, на підставі яких пенсіонерам призначена пенсія.

При перевірці даних, зазначених у виданих довідках, виявлено розбіжності між первинними документами та даними, зазначеними у довідках, у зв`язку з чим виникла переплата пенсій по пенсіонерам на загальну суму 159 336,97 грн., що завдало матеріальної шкоди.

Вказане стало причиною звернення позивача до суду з позовною заявою.

Під час розгляду справи позивач надав заяву про зменшення позовних вимог, в якій зазначив, що, в зв`язку з надходженням оновлених довідок про заробітну плату, було проведено перерахунок, після чого суми переплат пенсії зменшилися та становлять 60 091,09 грн., які він і просить стягнути з відповідача.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА.

Відповідач зазначає, що орган, що призначає пенсію, має право вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформленим в трьохмісячний термін з дня подання заяви прийнятих і подання додаткових документів, а також перевіряти в необхідних випадках обґрунтованість їх видачі.

Тобто, перевірка правильності оформлення документів, зокрема, відповідних заяв є обов`язком саме Пенсійного органу.

На виконання вимог порядку для призначення пенсій відповідач видав довідки про заробітну плату для обчислення пенсії наступним пенсіонерам:

1. ОСОБА_1 - довідка про заробітну плату від 08.09.2006 №1297.

2. ОСОБА_2 - довідка про заробітну плату від 19.07.2006 року №1045.

3. ОСОБА_3 - довідка про заробітну плату від 17.07.2006 року №1033.

4. ОСОБА_4 - довідка про заробітну плату від 21.07.2006 № 1055.

5. ОСОБА_5 - довідка про заробітну плату від 09.08.2006 № 1165.

6. ОСОБА_6 - довідка про заробітну плату від 08.06.2006 № 787.

7. ОСОБА_7 - довідка про заробітну плату від 08.09.2006 № 1295.

8. ОСОБА_8 - довідка про заробітну плату від 20.11.2003 № 1044.

9. ОСОБА_9 - довідка про заробітну плату від 23.10.2003 № 825.

10. ОСОБА_10 - довідка про заробітну плату від 31.01.2006 № 150.

11. ОСОБА_11 - довідка про заробітну плату від 12.04.2006 № 499.

12. ОСОБА_12 - довідка про заробітну плату від 02.11.2005 №695.

13. ОСОБА_13 - довідка про заробітну плату від 16.08.2006 № 1186.

14. ОСОБА_14 - довідка про заробітну плату від 02.04.2009 №137, від 05.05.2014 №91.

15. ОСОБА_15 - довідка про заробітну плату від 19.02.2009 № 68.

16. ОСОБА_16 - довідка про заробітну плату від 20.07.2006 № 1049.

Довідка про заробітну плату ОСОБА_17 віповідачем не видавалась, оскільки даний працівник згідно первинних документів (контрольні табелі, особова картка, наказ про прийом на роботу та звільнення) не значиться серед працівників Відповідача, що підтверджується довідкою від 02.12.2021 №529-07/71.

Відповідач зазначає, що посадові особи пенсійного органу при розрахунку пенсії на момент приймання заяви і документів від пенсіонерів не вказали на необхідність подання додаткових документів і не здійснили відповідних перевірок відомостей, які вони вважали недостовірними, тому відповідач вважає, що у позивача немає повноважень згідно із Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 №1058-ІV проводити перевірку відомостей, поданих відповідачем для призначення пенсії, після винесення позивачем рішення про призначення пенсії за спливом 15 років.

Відповідач також зазначив, що Відділом контрольно-перевірочної роботи № 5 управління контрольно-перевірочної роботи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області було проведено перевірки наданих для обчислення пенсій вищевказаних довідок та складено Акти перевірок щодо дотримання вимог законодавства у сфері загальнообов`язкового державного пенсійного страхування з питання достовірності документів, наданих для призначення (перерахунку) пенсій по заробітній платі вищевказаних робітників.

Проте, відповідач не погодився з результатами перевірки, тому всі акти перевірки підписано ним із запереченнями, які не були розглянуті органом ПФУ. В подальшому, заперечення до Актів перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері загальнообов`язкового державного пенсійного страхування з питання достовірності документів, наданих для призначення (перерахунку) пенсій по заробітній платі вищевказаних робітників Головним управлінням ПФУ не були оскаржені.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ПОЗИВАЧА НА ВІДЗИВ.

Позивач зазначив, що строки звернення до суду не були пропущені, оскільки він дізнався про порушення своїх прав тільки після складання Актів перевірки, які виявили розбіжність між довідками, виданими підприємством, та первинним документами.

ВІДПОВІДЬ ВІДПОВІДАЧА НА ЗАПЕРЕЧЕННЯ ПОЗИВАЧА НА ВІДЗИВ.

Відповідач зауважив, що звернення громадян для призначення (перерахунку) пенсій з довідками про заробітну плату за 60 календарних місяців до 01.02.2000 допускається з обов`язковим наданням копій первинних документів, завірених в установленому законодавством порядку.

Посадові особи пенсійного органу при розрахунку пенсії на момент приймання заяви і документів від пенсіонерів не вказали на необхідність подання додаткових документів, і розрахунок пенсій позивачем здійснювався з урахуванням відомостей довідок, виданих відповідачем. До 2021 у позивача не виникало питань щодо достовірності відомостей, вказаних у довідках і на підставі даних довідок виплачувалася пенсія.

Відповідач також зазначив, що відповідальність за достовірність даних, що враховуються при виплаті пенсії, а також обов`язок відшкодування надміру виплачених сум соціальних виплат, несуть пенсіонери у разі неповідомлення органу пенсійного фону про обставини, які спричиняють зміну розміру пенсії або припинення її виплати, а також страхувальники - внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів.

Крім того, відповідач наполягає на тому, що позивачем не доведено в чому саме полягає незаконність довідок та наявність розмір шкоди, оскільки з наданої позовної заяви та заяви про зменшення позовних вимог не можлива визначити, чому виникла переплата і саме на суму, вказану позивачем.

ОБСТАВИНИ, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Предметом доказування, відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, обставинами, які входять до предмету доказування у даній справі є обставини щодо наявності порушення зобов`язань відповідачем; встановлення факту понесення позивачем збитків, заподіяних відповідачем, протиправність дій відповідача, розмір матеріальної шкоди та причинний зв`язок між протиправними діями (бездіяльністю) відповідача і заподіяною шкодою; правомірність заявленої до стягнення шкоди.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Згідно з частиною 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Позивач зазначає, що відповідач видав довідки про заробітну плату, на підставі яких пенсіонерам призначена пенсія:

1. ОСОБА_1 - переплата пенсії за період з 01.03.2021 по 30.06.2021 в сумі 192,92 грн.

2. ОСОБА_2 - переплата пенсії за період з 01.03.2021 по 30.06.2021 в сумі 7 485,24 грн.

3. ОСОБА_3 - переплата пенсії за період з 01.02.2021 по 30.06.2021 в сумі 7 088,06 грн.

4. ОСОБА_4 - переплата пенсії за період з 01.03.2021 по 30.06.2021 в сумі 6 234,56 грн.

5. ОСОБА_5 - переплата пенсії за період з 01.03.2021 по 30.06.2021 в сумі 6 234,56 грн.

6. ОСОБА_6 - переплата пенсії за період з 01.05.2021 по 30.06.2021 в сумі 321,31 грн.

7. ОСОБА_7 - переплата пенсії за період з 01.03.2021 по 30.06.2021 в сумі 6 126,65 грн.

8. ОСОБА_8 - переплата пенсії за період з 01.07.2021 по 31.08.2021 в сумі 10 028,36 грн.

9. ОСОБА_17 - переплата пенсії за період з 01.01.2021 по 31.08.2021 в сумі 10 028,36 грн.

10. ОСОБА_9 - переплата пенсії за період з 01.05.2021 по 30.09.2021 в сумі 335,39 грн.

11. ОСОБА_10 - переплата пенсії за період з 01.01.2021 по 31.07.2021 в сумі 1 513,80 грн.

12. ОСОБА_12 - переплата пенсії за період з 01.01.2021 по 31.07.2021 в сумі 9 707,54 грн.

13. ОСОБА_13 - переплата пенсії за період з 01.02.2020 по 30.06.2021 в сумі 1 322,03 грн.

14. ОСОБА_14 - переплата пенсії за період з 01.12.2020 по 31.07.2021 в сумі 4 494,01 грн.

15. ОСОБА_15 - переплата пенсії за період з 01.12.2020 по 30.06.2021 в сумі 11 186,98 грн.

16. ОСОБА_16 - переплата пенсії за період з 01.02.2021 по 30.06.2021 в сумі 555,87 грн.

Предметом спору у цій справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача суми переплаченої пенсії. Підставою позову є неправомірні, на думку позивача, дії відповідача, що призвели до наслідків у вигляді переплат пенсії у сумі 60 091,09 грн. Правовими підставами позову є норми статті 1166 Цивільного кодексу України, статті 224 Господарського кодексу України.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, положеннями частин 1, 2 якої встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

При цьому відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права. Необхідною ознакою протиправності є нормативність, тобто закріплення моделі поведінки людини нормою права. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Відсутність у діях особи умислу або необережності звільняє її від відповідальності, крім випадків, коли за нормами Цивільного кодексу України відповідальність настає незалежно від вини.

Крім застосування принципу вини при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою. Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності шкоди. При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. А відтак, доводячи склад цивільного правопорушення у діях відповідача, позивач мав довести, що його (відповідача) поведінка була неправомірною та протиправною. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права.

На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків (шкоди), протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків. При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про пенсійне забезпечення» від 05.11.1991 №1788-ХІІ (далі - Закон №1788-ХІІ), Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 №1058-ІV (далі - Закон №1058-ІV).

Приписами статті 10 Закону №1788-ХІІ встановлено, що пенсійне забезпечення відповідно до цього Закону здійснюється органами Пенсійного фонду України.

Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг визначає Закон України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» №1058-ІV від 09.07.2003 (далі-Закон № 1058-ІV).

Відповідно до частини 1 статті 40 Закон № 1058-ІV для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 01.07.2000. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 01.07.2000 становить менше 60 місяців, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30.06.2000 незалежно від перерв.

Заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 01.07.2000 враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану, заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а за період страхового стажу починаючи з 01.07.2000 - за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку.

Статтею 44 Закону №1058-ІV встановлено порядок звернення за призначенням (перерахунком) пенсії, відповідно до якого заява про призначення (перерахунок) пенсії або про її відстрочення та необхідні документи подаються до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженій особі в порядку, визначеному правлінням Пенсійного фонду за погодженням із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у сфері праці та соціальної політики, особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.

Згідно із частиною 3 статті 44 Закону № 1058-ІV органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію. На такі перевірки не поширюється дія положень законодавства про здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частини 5 статті 45 Закону № 105 8-IV документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії.

Відповідно до частини 1 статті 50 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду України чи в судовому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 103 Закону України "Про пенсійне забезпечення" суми пенсії, над міру виплачені пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документів з явно неправильними відомостями тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсії.

В той же час, відповідно до статті 101 Закону України "Про пенсійне забезпечення", органи, що призначають пенсії, мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі. Підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну громадянам або державі внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також за видачу недостовірних документів, і відшкодовують її.

Питання щодо подання та оформлення документів для призначення пенсій урегульовано Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженим, постановою правління Пенсійного фонду України 25.11.2005 №22-1 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.12.2005 за№1566/11846; далі - Порядок №22-1).

Згідно вказаного порядку для призначення пенсій подаються: заява про переведення з одного виду пенсії на інший; про перерахунок пенсії; про виплату пенсії у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, поновлення виплати пенсії, про припинення перерахування пенсії на банківський рахунок та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, про виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, про виплату пенсії за довіреністю, термін дії якої більше одного року, через кожний рік дії такої довіреності, заява про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера.

Відповідно до п. 38 Порядку № 22-1, в редакції, що діяла станом до 22.01.2010, при прийманні документів, орган, що призначає пенсію:

а) перевіряє правильність оформлення заяви й подання про призначення пенсії, відповідність

викладених у них відомостей про особу даним паспорта та документам про стаж;

б) здійснює попередню правову експертизу змісту і належного оформлення представлених документів;

в) перевіряє правильність копій відповідних документів, фіксує й засвідчує виявлені розходження.

Орган, що призначає пенсію, має право вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформленим в трьохмісячний термін з дня подання заяви прийнятих і подання додаткових документів, а також перевіряти в необхідних випадках обґрунтованість їх видачі.

Таким чином, орган, що призначає пенсію, контролює і перевіряє правильність всіх документів, що подаються та відповідно у разі обґрунтованих сумнівів має право вимагати як від підприємств, установ та організацій, так і від фізичних осіб дооформлення прийнятих і подання додаткових документів, а також перевіряти в необхідних випадках обґрунтованість їх видачі. Остаточне рішення щодо відповідності поданих документів для призначення та нарахування пенсії вимогам Закону приймається саме органами Пенсійного фонду. При цьому працівники цих органів Законом зобов`язані перевірити такі документів та нарахувати і призначити пенсію у відповідному розмірі.

Аналогічна правова позиція міститься також у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 917/1860/17.

З приводу посилання позивача на те, що законом передбачено право, а не обов`язок перевірки обґрунтованості видачі документів, необхідних для обчислення пенсії, суд зазначає, що саме на орган, який призначив пенсію, було покладено контрольні функції за дотриманням діючого законодавства при призначенні пенсії та щодо перевірки документів, наданих заявником, на відповідність відомостей, викладених у цих документах, законам і підзаконним актам, на підставі яких оформляється пенсія, а посадові особи відповідного органу не були позбавлені можливості перевірити обґрунтованість видачі документів, необхідних для обчислення пенсії, проте зазначеного не зробили.

Таким чином, суд вважає, що матеріальна шкода виникла внаслідок неправомірних дій позивача, адже саме ним було прийнято рішення про призначення пенсії ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_17 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , встановлений її розмір та проведена безпосередня виплата грошових коштів. Посадові особи позивача не були позбавлені можливості перевірити обґрунтованість видачі документів, необхідних для обчислення пенсії, проте зазначеного не зробили.

Крім того, з позовної заяви та доданих документів не можна зясувати, чому виникла переплата і саме на ту суму, що вказана позивачем в позовній заяві, оскільки позивачем не надано суду належних доказів, що підтверджують недостовірність виданих відповідачем довідок про заробітну плату від 08.09.2006 №1297 ОСОБА_1 , від 19.07.2006 №1045 ОСОБА_2 , від 17.07.2006 №1033 ОСОБА_3 , від 21.07.2006 № 1055 ОСОБА_4 , від 09.08.2006 № 1165 ОСОБА_5 , від 08.06.2006 № 787 ОСОБА_6 , від 08.09.2006 № 1295 ОСОБА_7 , від 20.11.2003 № 1044 ОСОБА_8 , від 23.10.2003 № 825 ОСОБА_9 , від 31.01.2006 № 150 ОСОБА_10 , від 12.04.2006 № 499 ОСОБА_11 , від 02.11.2005 №695 ОСОБА_12 , від 16.08.2006 № 1186 ОСОБА_13 , від 02.04.2009 №137 ОСОБА_14 , від 19.02.2009 № 68 ОСОБА_15 , від 20.07.2006 № 1049 ОСОБА_16 .

Таким чином, у даній справі позивачем не доведено наявність всіх елементів цивільного правопорушення, а саме - причинно-наслідкового зв`язку між видачею довідок із невірними даними та завданням шкоди у вигляді переплати пенсії, оскільки остаточне рішення щодо відповідності поданих документів для призначення і нарахування пенсії приймається саме органами Пенсійного фонду та саме на працівників цих органів покладено обов`язок перевірити такі документи та нарахувати і призначити пенсію у відповідному розмірі.

Вказані обставини виключають застосування до відповідача деліктної відповідальності.

Враховуючи недоведення позивачем всіх елементів, необхідних для застосування до відповідача деліктної відповідальності, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для стягнення переплаченої пенсії.

Враховуючи зазначені норми чинного законодавства України та обставини справи, господарський суд вважає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність підстав для стягнення з відповідача переплати пенсії у загальному розмірі 60 091,09 грн., у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

За змістом статті 129 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи здійснюється розподіл судових витрат.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 2 390,05 грн.

Під час розгляду справи позивач надав заяву про зменшення позовних вимог.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" у разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду.

Таким чином, поверненню підлягає судовий збір у розмірі 120,05 грн. ухвалою суду, у разі подання позивачем відповідного клопотання.

З урахуванням відмови в задоволенні позову та приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору по даній справі покладаються на позивача у розмірі 2 270,00 грн.

Керуючись статтями 4, 13, 14, 20, 42, 73-74, 76-79, 86, 91, 129, 236-238, 240, 241, 242 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 60 091,09 грн. - відмовити.

Судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. залишити за позивачем.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Центрального апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено -17.02.2022.

Суддя Н.Г. Назаренко