ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2022 р. Справа№ 910/13172/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Агрикової О.В.

Кравчука Г.А.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

на рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021

у справі №910/13172/21 (суддя Щербаков С.О.)

за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ"

про стягнення 32 137,81 грн

ВСТАНОВИВ:

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент, позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" (далі - ТОВ "БІ КЕТЧІ", відповідач) про стягнення 32 137,81 грн, з яких пені у розмірі 3 917, 81 грн та збитків у сумі 28 220, 00 грн, посилаючись на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором № РРПАМ/2021 "Послуги, пов`язані з друком (Редакційне редагування, переклад англійською мовою, розробка концепції дизайну, верстка та друк річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015:79820000-8" від 06.04.2021.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" на користь Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 3 917,81 грн пені та 276,73 грн судового збору. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд виходив з того, що відповідач станом на дату винесення рішення у даній справі не надав передбачені договором послуги, у зв`язку з чим, на підставі пункту 5.2. договору, позовні вимоги в частині стягнення пені суд задовольнив повністю. Вимоги про стягнення збитків на суму 28 220, 00 грн суд першої інстанції визнав необґрунтованими, з огляду на ненадання до суду доказів сплати ним коштів у розмірі 158 220, 00 грн, як підставу для стягнення різниці з відповідача, враховуючи що за договором, укладеним з відповідачем, позивачем не було здійснено ані попередню оплату - частину, ані повну.

Не погодившись із вищезазначеним рішенням, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення в частині відмови в стягненні збитків та постановити в цій частині нове рішення про задоволення вказаних вимог.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції прийняте при недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

В обґрунтування скарги апелянт вказував на те, що судом першої інстанції не взято до уваги той факт, що позивач, обґрунтовуючи збитки, які він мусив понести, надав суду першої інстанції копії укладених договорів та актів, відповідно до яких зобов`язувався оплатити послуги, та не з`ясував, чи вже здійснювалась позивачем оплата. Водночас позивач зазначає, що збитками є витрати, які особа здійснила або мусить здійснити.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 поновлено Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21; розгляд апеляційної скарги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 постановлено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи; Товариству з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; зупинено дію рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21; витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/13172/21 за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" про стягнення 32 137,81 грн.

Згідно з ч. 10 ст. 270 ГПК України апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, 06.04.2021 між Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" (далі - виконавець) укладено договір № РРПАМ/2021 "Послуги, пов`язані з друком (Редакційне редагування, переклад англійською мовою, розробка концепції дизайну, верстка та друк річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015:79820000-8", умовами якого передбачено, що виконавець зобов`язується надати замовнику послуги, пов`язані з друком (Редакційне редагування, переклад англійською мовою, розробка концепції дизайну, верстка та друк річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015: 9820000-8 (далі - послуги) відповідно до умов та положень цього договору, а замовник зобов`язується прийняти ці послуги та своєчасно здійснити їх оплату.

Відповідно до п. 1.3. договору перелік послуг, що є предметом цього договору, а також їх вартість визначені у специфікації (додаток № 2), яка становить невід`ємну частину цього договору.

Згідно п. 1.4. договору надання послуг за цим договором здійснюється поетапно відповідно до календарного плану (додаток 3), який становить невід`ємну частину цього договору.

Ціна договору становить 130 000, 00 грн, в тому числі ПДВ 21 666, 67 грн. (п. 2.1. договору).

За умовами п.п. 2.2. та 2.3. договору оплата наданих послуг здійснюється у грошовій одиниці України на розрахунковий рахунок виконавця на підставі підписаного акту приймання-передачі наданих послуг протягом 10 банківських днів з дати підписання відповідного акту за умови отримання замовником відповідного бюджетного фінансування. Оплата здійснюється після надання послуг за кожним з етапів визначених у додатку 2 та відповідно до умов, визначених в цьому договорі.

Відповідно до п. 3.1. договору замовник має право, зокрема достроково розірвати цей договір у разі невиконання чи неналежного виконання виконавцем зобов`язань, повідомивши його про це письмово у строк не менше за 15 календарних днів до дати розірвання договору.

Пунктом 3.2. договору передбачено, що замовник зобов`язаний, зокрема сприяти виконавцю в процесі виконання його зобов`язань за цим договором і забезпечити надання виконавцю інформації, необхідної для забезпечення виконання умов за цим договором і яка є в наявності. Інформація може бути надана виконавцю у будь-який зручний для замовника спосіб (телефонний/факсимільний зв`язок, лист, е-mail тощо).

Згідно п. 3.4. договору виконавець зобов`язаний, зокрема після закінчення кожного з етапів надання послуг, згідно з додатками 1-3, передати замовнику результати наданих послуг та усі матеріали і документи, які засвідчують факт наданих послуг, а також документи замовника, що були отримані у зв`язку з виконанням цього договору.

Надання послуг за цим договором здійснюється поетапно згідно з додатком 3. Виконавець складає та надсилає замовнику акт у двох примірниках після фактичного надання послуг, згідно з додатком 1 та додатком 2, але не пізніше наступного робочого дня після дати завершення надання послуг за кожним з етапів, як передбачено календарним планом (додаток 3) - п.п. 4.1. та 4.3. договору.

Пунктом 5.2. договору передбачено, що за порушення зобов`язань, згідно з цим договором, винна сторона сплачує пеню в розмірі 0,1 % від вартості послуг за кожен день прострочення виконання зобов`язань, що не може перевищувати подвійну облікову ставку Національного банку України та відшкодовує збитки.

Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2021, а в частині розрахунків за цим договором до повного їх виконання сторонами (п. 7.1. договору).

Додатком № 1 до договору № РРПАМ/2021 від 06.04.2021 сторони погодили технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі/технічна специфікація: "Послуги, пов`язані з друком (Редакційне редагування, переклад англійською мовою, розробка концепції дизайну, верстка та друк річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015:79820000-8".

Додатком № 2 до договору № РРПАМ/2021 від 06.04.2021 сторони погодили Специфікацію, в якій визначили перелік послуг, а саме:

І Етап. Розробка концепції дизайну першого та другого томів, редакційне редагування, переклад, верстка макету та друк першого тому: на паперовому носії - 50 примірників першого тому українською мовою; 50 примірників першого тому англійською мовою на 1 електронному носії (USB-флешнакопичувачі) - перший том українською та англійською мовами у форматах рdf та .indd. - вартість з ПДВ 75 000, 00 грн;

ІІ Етап. Редакційне редагування, верстка макету та друг другого тому: 50 примірників другого тому українською мовою; 50 примірників другого тому англійською мовою на 1 електронному носії (USB-флешнакопичувачі) - другий том українською та англійською мовами у форматах рdf та .indd. - вартість з ПДВ 55 000, 00 грн.

Загальна вартість послуг - 130 000, 00 грн.

Додатком № 3 до договору № РРПАМ/2021 від 06.04.2021 сторони погодили Календарний план:

І Етап. Розробка концепції дизайну першого та другого томів, редакційне редагування, переклад, верстка макету та друк першого тому.

1.1. Розробка концепції дизайну - 15 робочих днів з моменту укладення договору.

1.1.1. Надання попередніх варіантів концепції дизайну - 7 робочих днів з моменту укладення договору;

1.1.2. Надання остаточного варіанту концепції дизайну - 8 робочих днів з моменту виконання підпункту 1.1.1. підетапу 1.1. Етапу 1;

1.2. Редакційне редагування та переклад англійською мовою першого тому - 10 робочих днів з моменту отримання від замовника робочих файлів до першого тому;

1.3. Верстка макету першого тому - 10 робочих днів після виконання підетапу 1.2. Етапу 1;

1.4. Друг першого тому - 7 робочих днів після виконання підетапу 1.3. Етапу 1.

ІІ Етап. Редакційне редагування, верстка макету та друг другого тому - 27 робочих днів з моменту отримання від замовника робочих файлів до другого тому.

2.1. Редакційне редагування другого тому - 10 робочих днів з моменту отримання від замовника робочих файлів до другого тому;

2.2. Верстка макету другого тому - 10 робочих днів після виконання підетапу 2.1. Етапу ІІ;

2.3. Друг другого тому - 7 робочих днів після виконання підетапу 2.2. Етапу ІІ.

Як зазначає позивач, відповідно до Календарного плану відповідач зобов`язаний був надати позивачу у термін до 31.05.2021: літературно відредагований остаточний зверстаний макет першого тому річного звіту українською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі); зверстаний макет першого тому річного звіту англійською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі) з відповідним підтвердженням правильності його перекладу.

Проте, відповідач станом на дату винесення рішення у даній справі не надав передбачені договором послуги.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, листом від 26.05.2021 № 050/04-2908 позивач звертався до відповідача, в якому просив відповідно до календарного плану, в термін до 31.05.2021, надати вищезазначені послуги, а саме літературно відредагований остаточний зверстаний макет першого тому річного звіту українською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі); зверстаний макет першого тому річного звіту англійською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі) з відповідним підтвердженням правильності його перекладу.

Вказаний лист був надісланий на електронну пошту відповідача, зазначену у договорі: .

Крім того, позивачем було надіслано на адресу відповідача повідомлення про розірвання договору № 050/05-3186 від 07.06.2021, в якому, враховуючи що станом на 07.06.2021 Товариством з обмеженою відповідальністю "БІ КЕТЧІ" не надано Департаменту літературно відредагований зверстаний макет першого тому звіту українською та англійською мовами в паперовому вигляді та його електронні версії у форматі рdf, позивач повідомив відповідача про розірвання договору з 28.06.2021 у зв`язку із невиконанням зобов`язань, передбачених договором, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та копією накладної АТ «Укрпошта» від 07.06.2021 та яке отримано відповідачем 09.06.2021 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідач на вищезазначене повідомлення відповіді не надав.

Також, позивачем було надіслано на адресу відповідача претензію № 050/05-3897 від 05.07.2021, в якій позивач вимагає протягом 30 календарних днів з моменту отримання цієї претензії виконати відповідне фінансове зобов`язання, передбачене пунктом 5.2. розділу 5 договору, а саме сплатити пеню у розмірі 1 869, 86 грн та відшкодувати збитки в розмірі 28 220, 00 грн, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та копією фіскального чеку від 05.07.2021.

Відповідач на вищезазначену претензію відповіді не надав.

Отже, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що відповідач не надав послуги у визначений договором строк, тому просив суд стягнути з відповідача 3 917, 81 грн - пені за період з 01.06.2021 по 11.08.2021 та 28 220, 00 грн - збитків.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, враховуючи вимоги чинного законодавства та вищевказані межі перегляду справи судом апеляційної інстанції, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову в частині стягнення з відповідача збитків у розмірі 28 220, 00 грн, з огляду на наступне.

Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Місцевий господарський суд, даючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами в ході виконання даного договору правильно зазначив, що такий за своєю правовою природою є договором надання послуг, за умовами якого, відповідно до статті 901 ЦК України, одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Частиною 2 ст. 901 ЦК України визначено, що положення глави 63 ЦК України можуть застосовуватись до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статей 626, 629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Договір є обов`язковим до виконання сторонами.

Таким чином, укладення між Департаментом та ТОВ "БІ КЕТЧІ" договору від 06.04.2021 № РРПАМ/2021 "Послуги, пов`язані з друком (Редакційне редагування, переклад англійською мовою, розробка концепції дизайну, верстка та друк річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015:79820000-8" було спрямоване на отримання позивачем у строк до 31.05.2021 послуг, а саме: літературно відредагованого остаточного зверстаного макета першого тому річного звіту українською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі); зверстаного макета першого тому річного звіту англійською мовою (в електронному та паперовому вигляді у кольорі) з відповідним підтвердженням правильності його перекладу.

За приписами статей 509, 526 ЦК України, статей 173, 193 Господарського кодексу України (надалі - ГК України) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідач станом на дату винесення рішення у даній справі не надав передбачені договором послуги по І етапу, у зв`язку з чим позивачем заявлено до стягнення суму збитків у розмірі 28 220, 00 грн.

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Частинами 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: - втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); - доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно приписів статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1)протиправної поведінки;

2)шкоди;

3)причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою;

4)вини.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності порушення відповідача покладено на позивача, наявність та розмір понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Таким чином, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань для підприємства. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню (Постанова Вищого господарського суду України від 19 березня 2015 року у справі №910/19489/14).

Як встановлено судом першої інстанції, обгрунтовуючи розмір завданих збитків, позивач зазначає, що з метою отримання послуг, які не були надані відповідачем, ним були укладені наступні договори:

- договір № ПДП/2021 професійні дизайнерські послуги (Розробка концепції дизайну, створення макету річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015-79930000-2 від 30.06.2021 з з Товариством з обмеженою відповідальністю «Дельта Дизайн» ;

- договір № ДП/2021 друкарські послуги (Друг річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015-79810000-5 від 30.06.2021 з Товариством з обмеженою відповідальністю «Дельта Дизайн»;

- договір № ПП/2021 послуги з письмового перекладу (Письмовий переклад на англійську мову макету першого тому річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015-79350000-8 від 30.06.2018 з Фізичною особою-підприємцем Кулініченко Владиславом Геннадійовичем;

- договір № РР/2021 послуги з набору та обробки текстів і комп`ютерної верстки (Редакційне редагування макетів річного звіту про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємств, установ, організацій територіальної громади міста Києва за 2020 рік) - за кодом СРV за ДК 021:2015-79550000-4 від 30.06.2021 з Товариством з обмеженою відповідальністю «Дельта Дизайн».

З матеріалів справи вбачається та судом першої інстанції встановлено, що на підтвердження факту надання послуг за вищезазначеними договорами позивачем долучено до позовної заяви акт приймання-передачі наданих послуг № 1 від 27.07.2021 до договору № ПДП/2021 від 30.06.2021; акт приймання-передачі наданих послуг № 1 від 30.07.2021 до договору № ДП/2021 від 30.06.2021; акт приймання-передачі наданих послуг № 1 від 26.07.2021 до договору ПП/2021 від 30.06.2021 та акт приймання-передачі наданих послуг № 1 від 09.07.2021 до договору № РР/2021 від 30.06.2014.

Так, розмір завданих збитків розрахований позивачем наступним чином: 158 220, 00 грн (загальна сума 4-х договорів укладених позивачем) - 130 000, 00 грн (ціна договору укладеного з відповідачем) = 28 220, 00 грн, які просить стягнути позивач.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, з чим погоджується колегія суддів, позивачем не надано суду доказів сплати ним коштів у розмірі 158 220, 00 грн, як підставу для стягнення різниці з відповідача, враховуючи що за договором, укладеним з відповідачем, позивачем не було здійснено ані попередню оплату - частину, ані повну.

Таким чином, суд не вбачає підстав для застосування до відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення збитків у розмірі 28 220, 00 грн.

Водночас в апеляційній скарзі позивач, обґрунтовуючи понесення останнім збитків, зазначив, що судом першої інстанції не з`ясовано чи здійснювалась позивачем оплата. При цьому позивач вважає, що збитками є витрати, які особа здійснила або мусить здійснити.

Так, до апеляційної скарги позивачем додано копії платіжних доручень від 30.07.2021 № 429 на суму 47 200 грн 00 коп.; від 27.07.2021 № 416 на суму 48 000 грн 00 коп., від 27.07.2021 № 415 на суму 25 000 грн 00 коп., від 15.07.2021 № 395 на суму 38 020 грн 00 коп., які не були додані позивачем до позовної заяви.

Частинами 1 - 3 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

У вирішенні питань щодо прийняття додаткових доказів суд апеляційної інстанції повинен повно і всебічно з`ясовувати причини їх неподання з урахуванням конкретних обставин справи і об`єктивно оцінити поважність цих причин. При цьому обґрунтування неможливості подання доказів суду першої інстанції згідно із зазначеною нормою ГПК покладається саме на заявника (скаржника), а апеляційний господарський суд лише перевіряє та оцінює їх поважність і не зобов`язаний самостійно з`ясовувати відповідні причини. У разі прийняття додаткових доказів у постанові апеляційної інстанції мають зазначатися підстави такого прийняття.

В обґрунтування неможливості подання вказаних доказів до суду першої інстанції, позивач вказує, що в системі дистанційного обслуговування клієнтів з використанням програмно-технічного комплексу "Клієнт казначейства - Казначейство" періодично відбувались збої в роботі. Відтак, позивач, обґрунтовуючи збитки, які він мусив понести, надав суду першої інстанції копії укладених договорів та актів та чекав ухвалу Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі для надання належним чином завірених копій доказів, а саме платіжних доручень.

До того ж, позивач вказує, що ухвалами Печерського районного суду міста Києва від 31.08.2021 № 757/45933/21-к та від 31.08.2021 № 757/45936/21-к надано дозвіл на проведення обшуку у приміщеннях Департаменту економіки та інвестицій. Відтак, в період розгляду судом першої інстанції даної справи, в Департаменті економіки та інвестицій проводились обшуки, з огляду на що співробітники були обмежені в доступі до робочих місць, документів, комп`ютерної техніки, матеріальних носіїв інформації тощо, що призвело до унеможливлення отримання з системи платіжних доручень.

Наведені вище доводи позивача відхиляються судом апеляційної інстанції, виходячи з наступного.

Так, позивач звернувся до суду з позовом 11.08.2021, тоді як платіжні доручення були подані до суду апеляційної інстанції разом з апеляційною скаргою 03.12.2021, що підтверджується накладною Укрпошти, наявною на конверті, в якому надійшла апеляційна скарга разом з додатками та клопотанням про долучення доказів до справи.

При цьому підставою неможливості подання доказів до суду першої інстанції позивач, в тому числі, посилається на збої в роботі в системі дистанційного обслуговування клієнтів з використанням програмно-технічного комплексу "Клієнт казначейства - Казначейство".

Однак, судом апеляційної інстанції встановлено відсутність доказів на підтвердження вказаних доводів.

До того ж, з дня звернення до суду із позовною заявою до подання відповідних доказів пройшло майже чотири місяці.

Посилання скаржника на те, що останній чекав ухвалу Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі для надання належним чином завірених копій доказів, а саме платіжних доручень, відхиляються судом апеляційної інстанції, оскільки, по-перше, ухвала Господарського суду міста Києва про відкриття провадження від 16.08.2021 у справі № 910/13172/21 отримана позивачем 12.10.2021, а відповідні докази подані 03.12.2021, а, по-друге, отримання відповідачем ухвали не впливає на подання чи не подання відповідних доказів.

Так, частиною 2 статті 164 позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Водночас наявність ухвал від 31.08.2021 № 757/45933/21-к та від 31.08.2021 № 757/45936/21-к не впливає на неможливість подання вищенаведених доказів.

За змісту вказаних ухвал не вбачається обмеження в доступі до робочих місць, що стало наслідком неможливість оформлення платіжних доручень та подання останніх до суду першої інстанції.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість поважності причин пропуску на подання доказів до суду апеляційної інстанції, що об`єктивно не залежали від нього, відтак, суд не вбачає підстав для прийняття нових доказів.

Враховуючи вищевикладене, доводи апелянта щодо неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 судом апеляційної інстанції.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З огляду на встановлені обставини справи та наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог в частині стягнення збитків у розмірі 28 220, 00 грн.

Частиною 1 ст. 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених місцевим господарським судом та судом апеляційної інстанції, інші доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на вирішення спору у даній справі.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищезазначене, апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги законних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування чи зміни не вбачається, відповідно, апеляційна скарга Департамента економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) має бути залишена без задоволення.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні, на підставі статті 129 ГПК України, покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 253-254, 269, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Департамента економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду міста Києва від 11.11.2021 у справі №910/13172/21.

4. Матеріали справи №910/13172/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді О.В. Агрикова

Г.А. Кравчук