ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"01" лютого 2022 р.м. Одеса Справа № 916/2900/21

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Ю.С.

при секретарі судового засідання Кожухарь Є.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовні вимоги Керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області (66302, Одеська обл., м. Подільськ, пр-т Шевченка, буд. 10) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (65114, Одеська обл., м. Одеса, вул. Лінія 12, 6 ст. Люстдорфської дороги, буд. 22, )

до відповідача: Комунального підприємства «Красноокнянський комунальник» (67900, Одеська обл., Окнянський р-н, смт Окни, вул. Горького, буд. 8, )

про стягнення 25533,53 грн., -

за участю учасників справи:

прокурор Лянна О.А.

від позивача: Михайлишин Т.Ю., в порядку положень самопредставництво

від відповідача: Рязанцева О.О., адвокат, діє на підставі ордеру

Суть спору: Керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) звернувся до Комунального підприємства «Красноокнянський комунальник» про стягнення 25533,53 грн. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок понаднормативного скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами.

В обґрунтування заявлених позовних вимог Керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) зазначив про порушенням відповідачем законодавства про охорону навколишнього природного середовища у зв`язку із здійснення скидання забруднюючих речовин зі зворотним (стічними) водами в поверхневий водний об`єкт у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 29.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження; призначено судове засідання на 26.10.2021 о 15:15.

26.10.2021 за вх.№28408/21 до суду від позивача надійшли оригінали доданих до позовної заяви документів.

У судовому засіданні 26.10.2021 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 202 ГПК України про відкладення розгляду справи на 09.11.2021 о 10:30.

09.11.2021 за вх.№31584/21 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який прийнято судом до розгляду, та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданому відзиві відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне:

- відповідач зазначає, що відповідно до акту №125/10 в описі виявлених порушень (аркуш 9) п.6 зазначається, що встановлені нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин не дотримуються: встановлено перевищення нормативів ГДС по таким показникам, як завислі речовини, Азот амонійний, Фосфати, ХСК, Хлориди, нітріт-іони БСК5, однак в подальшому нарахування здійснюється не лише по даним вказаним показникам, а по всім показникам, що жодним чином не кореспондується з висновками Державної екологічної інспекції в Одеській області;

- відповідач вказує, що очисні споруди та каналізаційна насосна станція (КНС) є основними фондами, які обліковуються на балансі Окнянської селищної ради і є власністю громади, та були передані КП «Красноокнянський комунальник» в оперативне управління. Таким чином, питання проведення капітального ремонту та реконструкції даних об`єктів КП «Красноокнянський комунальник» не може проводити за власні кошти у зв`язку з відсутністю таких. Окнянська селищна рада Окнянського району Одеської області розробила проектний кошторис на реконструкцію даних об`єктів. Відповідач вказує, що згідно з відповіддю КП «Красноокнянський комунальник» на припис №117 від 26.12.2018 року - суттєва частина питань, які були поставлені вищезазначеним приписом знімається, що свідчить про добропорядність відповідача і бажання покращувати діючі умови. Відповідач зазначає, що Державною екологічною інспекцією в Одеській області при проведенні позапланової перевірки з 30.11.2020 по 04.12.2020 і при винесенні Акту №63/10 від 04.12.2020 не були враховані пояснення КП «Красноокнянський комунальник» та заходи, які були здійснені відповідно до відповіді на припис №117 від 26.12.2018;

- за посиланнями відповідача, в Акті №63/10 від 04.12.2020 і в Розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами КП «Красноокнянський комунальник» Державна екологічна інспекція в Одеській області зазначала, що в період з 22.12.2018 по 23.02.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 21469,4 м3 у р. Ягорлик з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), визначених дозволом на спеціальне водокористування від 03.03.2015; самих нормативів не зазначили, що ставить під сумнів розрахунки Державної екологічної інспекції в Одеській області. Відповідач також звертає увагу на гранично допустимий скид (ГДС) речовин у водний об`єкт зі зворотними водами по випусках (рік досягнення ГДС 2020), затверджені граничні допустимі скиди; відповідно до додатку 1 до Дозволу на спецводокористування УКР 2828-А/Одс від 03.03.2015 також встановлені ліміти, які необхідно враховувати;

- на думку відповідача, очистка стічних вод в р. Ягорлик проходить з дотриманням нормативів ГДС, але станом на теперішній час очисні споруди потребують модернізації та реконструкції;

- як зазначає відповідач, відповідно до протоколів №205 від 03.12.2020; №206 від 04.12.2020, №208 від 07.12.2020 Державна екологічна інспекція не вказала нормативи, на які вона посилається, тобто в обох протоколах графа Сд за 4.2 (зворотні води - допустима концентрація наведена в Гранично допустимому скиді (ГДС) речовин у водний об`єкт із зворотними водами підприємства пустує, через що відповідач вважає за необхідне критично оцінювати такий підхід для вирахування суми збитків;

- за посиланнями відповідача, що КП «Красноокнянський комунальник» здійснювало всі необхідні дії для отримання дозволу на спеціальне водокористування, оскільки КП «Красноокнянський комунальник» уклало договір №25 від 16.03.2020 з ТОВ «НВП «Довкілля» на розробку комплекту нормативних документів: - технологічні нормативи використання питної води для КП «Красноокнянський комунальник» Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області; - нормативний розрахунок водокористування, водовідведення для отримання Дозволу на спеціальне водокористування для КП «Красноокнянський комунальник» Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області; - нормативи гранично допустимих скидів, що надходять у водний об`єкт зі зворотними водами КП «Красноокнянський комунальник» Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області. Відповідач вказує, що для підготовки даних документів необхідно щоб оформленням займався науковий спеціаліст, так як в КП «Красноокнянський комунальник» відсутній такий спеціаліст, даний договір потрібно було укласти, оскільки ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Довкілля» спеціалізується на виконанні саме цих комплектів нормативних документів;

- як вказує відповідач, спеціальний дозвіл №325/ОД/49д-20 КП «Красноокнянський комунальник» отримало 29.12.2020; причини пропуску строку не залежали від волі відповідача, оскільки період для отримання дозволу на спеціальне водокористування співпав із введенням загальнодержавного карантину;

- за посиланнями відповідача, строки розробки документів по отриманню Дозволу на спеціальне водокористування були не витримані по причині пандемії і наявності жорсткого карантину, оскільки дані обставини ускладняли отримання вихідних даних, обробку їх та проходження всіх етапів погодження документів, а відтак відсутні жодні підстави для стягнення збитків щодо здійсненного скиду забруднюючих речовин із зворотними (стічним) водами у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), так як дані причини не залежали від волі КП «Красноокнянський комунальник»;

- на думку відповідача, відсутня наявність всіх складових цивільного правопорушення у діях КП «Красноокнянський комунальник»; відповідач завчасно уклав договір №25 від 16.03.2020 з ТОВ «НВП «Довкілля» для того, щоб підготувати весь необхідний комплект нормативних документів для отримання Дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС). Затримка в оформленні даних документів сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у виді відшкодування збитків.

У судовому засіданні 09.11.2021 судом у протокольній формі оголошено перерву до 24.11.2021 об 11:30.

24.11.2021 за вх.№31547/21 до суду від відповідача надійшли додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи.

24.11.2021 за вх.№31584/21 до суду позивача надійшла відповідь на відзив, яка прийнята судом до розгляду, а також додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданій відповіді позивач посилається на наступне:

- як вказує позивач, під час планової перевірки КП «Красноокнянський комунальник» у період з 12.12.2018 по 26.12.2018, з метою контролю дотримання встановлених нормативів гранично-допустимих скидів та гранично-допустимих концентрацій, 21.12.2018 відібрано проби вод з р. Ягорлик (500 м вище за течією від місяця скиду стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник», скид стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник» та 500 м нижче за течією від місця скиду стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник»), про що складено Акт відбору проб вод від 21.12.2018 №46/177;

- позивач зазначає, що відповідно до протоколу №177 вимірювань показників складу та властивостей вод від 26.12.2018 встановлено перевищення наступних показників забруднюючих речовин у зворотних водах: завислі речовини, залізо загальне, амоній-іони, фосфати, хлорид-іони, ХСК та БСК5; даний факт зафіксовано в протоколі №001559 про адміністративне правопорушення від 26.12.2018, складеному відносно директора КП «Красноокнянський комунальник» за порушення вимог природоохоронного законодавства, зокрема, п.3 ч.1 ст. 44 Водного кодексу України, відповідальність за що передбачена ч.1 ст. 59 КУпАП. За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №001559 від 27.12.2018, згідно якої директора КП «Красноокнянський комунальник» визнано винним за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 59 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн.; дана постанова була добровільно сплачена, що підтверджується платіжним дорученням №4 від 02.01.2019;

- за посиланнями позивача, з метою усунення порушень природоохоронного законодавства КП «Красноокнянський комунальник», виявлених під час планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища проведеної у період з 12.12.2018 по 26.12.2018, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища в Одеській області видано припис від 26.12.2018 №117, згідно з яким КП «Красноокнянський комунальник» приписано, зокрема, вжити заходів для забезпечення дотримання встановлених нормативів гранично допустимого скидання (ГДС) забруднюючих речовин з очисних споруд;

- позивач вказує, що Державною екологічною інспекцією в Одеській області у період з 30.11.2020 по 04.12.2020 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) дотримання вимог природоохоронного законодавства КП «Красноокнянський комунальник», в ході якого тричі відібрано проби вод з р. Ягорлик (500 м вище за течією від місяця скиду стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник», скид стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник» та 500 м нижче за течією від місця скиду стічних вод з очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник»), згідно Актів відбору проб вод від 01.12.2020 №177, від 02.12.2020 №178, від 04.12.2020 №180 та встановлено, що погоджені дозволом на спеціальне водокористування №УКР 2828-А/Оде від 03.03.2015 нормативи ГДС та ГДК для відповідача починаючи з 24.02.2020 є недійсними, так як термін дії дозволу сплинув 23.02.2020;

- за посиланнями позивача, перевіркою зафіксовано, що КП «Красноокнянський комунальник» здійснювались скиди зворотних вод у р. Ягорлик при відсутності затверджених у встановленому порядку розрахунків ГДС забруднюючих речовин в стічних водах. За результатами інструментально-лабораторних досліджень та згідно протоколу №205 вимірювань показників складу та властивостей вод від 03.12.2020 встановлено показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС відповідача, зокрема, завислі речовини, залізо загальне, амоній-іони, нітрати, нітрити, фосфати, хлориди, сульфати та ХСК; згідно протоколу №206 вимірювань показників складу та властивостей вод від 04.12.2020 встановлено показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС відповідача, зокрема, завислі речовини, залізо загальне, амоній-іони, нітрати, нітрити, фосфати, хлориди, сульфати та ХСК; згідно протоколу №208 вимірювань показників складу та властивостей вод від 04.12.2020 встановлено показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС відповідача, зокрема, завислі речовини, залізо загальне, амоній-іони, нітрати, нітрити, фосфати, хлориди, сульфати та ХСК;

- позивач вказує, що факти наднормативних викидів з ОС в р. Ягорлик зафіксовано в протоколі №000506 про адміністративне правопорушення від 04.12.2020, складеному відносно директора КП «Красноокнянський комунальник» за порушення вимог природоохоронного законодавства, зокрема, п.3 ч.1 ст. 44 Водного кодексу України, відповідальність за що передбачена ч.1 ст. 59 КУпАП. За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №000507 від 04.12.2020, згідно якої директора КП «Красноокнянський комунальник» визнано винним за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 59 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн. Дана постанова була добровільно сплачена, що підтверджується випискою з ГУ ДКСУ в Одеській області №R01 від 16.12.2020;

- позивач зазначає, що у зв`язку з тим, що із очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник» за періоди з 22.12.2018 по 23.02.2020 (період скидів зворотних вод при наявності дозволу на спеціальне водокористування №УКР 2828-А/Оде від 03.03.2015) та з 24.02.2020 по 04.12.2020 (при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та відсутності погоджених нормативів ГДС, ГДК) здійснювалось забруднення вод р. Ягорлик, Державною екологічною інспекцією в Одеській області за Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, яка затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 20.07.2009 №389, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за №767/16783 (далі - Методика), розраховано розмір завданих збитків державі та пред`явлено претензію №02/78 від 14.12.2020 для добровільного відшкодування шкоди;

- за посиланнями позивача, в Акті №125/10 в розділі VI «Опис виявлених порушень», а саме в пункті 6 зазначено, що КП «Красноокнянський комунальник» не дотримується встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, що є порушенням п.3 ч.1 ст. 44 Водного кодексу України;

- на думку позивача, лише розпочата відповідачем процедура з отримання дозволу не може виключати його вину із здійснення скидів зворотних вод за відсутності дозволу на спеціальне водокористування та відсутності погоджених нормативів ГДС, ГДК, а сама по собі процедура отримання дозволу не звільняє від відповідальності та застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди;

- позивач вказує, що строк дії дозволу на спеціальне водокористування №УКР 2828-А/Оде від 03.03.2015, отриманий відповідачем, закінчився 23.02.2020, тоді як договір №25 від 16.03.2020 на розробку комплекту нормативних документів з ТОВ «НВП «Довкілля» був укладений майже за місяць після закінчення строку дії попереднього договору, що ще раз свідчить про невжиття відповідачем всіх необхідних заходів для дотримання вимог чинного законодавства;

- позивач зазначає, що вина за вчинення порушення вимог природоохоронного законодавства у даній справі також підтверджується протоколами про адміністративні правопорушення №001559 від 26.12.2018, №000506 від 04.12.2020 та постановами про накладення адміністративних стягнень №001559 від 27.12.2018, №000507 від 04.12.2020, які добровільно сплачені.

У судовому засіданні 24.11.2021 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 250 ГПК України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 14.12.2021 о 10:50.

26.11.2021 за вх.№31804/21 до суду від прокурора надійшла відповідь на відзив, яка прийнята судом до розгляду. У поданій відповіді на відзив прокурор посилається на наступне:

- прокурор вказує, що за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання КП «Красноокнянський комунальник» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів встановлено, що в період з 22.12.2018 по 23.02.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 21469,4 м3 у р. Ягорлик з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), визначених дозволом на спеціальне водокористування від 03.03.2015 №УКР 2828-А/Оде, виданого КП «Красноокнянський комунальник» Одеською державною обласною адміністрацією на термін до 23.02.2020, що є порушенням п.3, п.9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за що передбачена п.2, п.6 ст. 110 Водного Кодексу України;

- прокурор зазначає, що у період з 24.02.2020 по 04.12.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 4910,5 м3 у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), що є порушенням п.3, п. 9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за яке передбачена п.2 ст. 110 Водного Кодексу України;

- за посиланнями прокурора, термін дії дозволу на спецводокористування від 03.03.2015 №УКР 2828-А/Оде закінчився ще 23.02.2020, а відповідач почав вживати дії щодо отримання нового дозволу лише майже через місяць після його закінчення;

- прокурор вважає, що посилання відповідача на пандемію та жорсткий карантин є безпідставними, так як державні органи не припиняли свою роботу;

- прокурор вказує, що КП «Красноокнянський комунальник» крім того що здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 21469,4 м3 у р. Ягорлик з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), визначених дозволом на спеціальне водокористування від 03.03.2015 №УКР 2828-А/Оде, але й продовжувало скид забруднюючих речовин без відповідного дозволу з 24.02.2020 по 04.12.2020, знаючи про закінчення терміну його дії.

14.12.2021 за вх.№33759/21 до суду від відповідача надійшли заперечення, які прийнято судом до розгляду, та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих запереченнях відповідач посилається на наступне:

- відповідач зазначає, що очистка стічних вод в р. Ягорлпк проходить з дотриманням нормативів ГАС;

- відповідач вказує, що для підготовки пакету документів, які є обов`язковими для отримання дозволу на спеціальне водокористування, необхідний фахівець - науковий спеціаліст, а в штаті КП «Красноокнянськпй комунальник» такого фахівця не було і немає; КП «Красноокнянськпй комунальник» уклало договір №25 від 16.03.2020 з ТОВ «НВП «Довкілля» на розробку комплекту нормативних документів; КП «Красноокнянський комунальник» здійснювало зі свого боку всі дії, необхідні для отримання дозволу на спеціальне водокористування, а відтак відсутність дозволу не може свідчити про наявність вини відповідача;

- як зазначає відповідач, спеціальний дозвіл №325/ОА/49д-20 КП «Красноокнянський комунальник» отримало лише 29.12.2020;

- за посиланнями відповідача, оскільки впровадження карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 внесли свої корективи в роботу державних органів, це досить сильно ускладнило можливість отримання дозволу на спеціальне водокористування і строки розробки даних документів були не витримані по цій причині, так як дані обставини ускладняли отримання вихідних даних, обробку їх та проходження всіх станів погодження документів;

- відповідач вказує, що КП «Красноокнянський комунальник» не мало змоги під час пандемії припинити використання водних ресурсів, оскільки відповідно до положень Статуту відповідача одним із основних видів діяльності відповідача, який є комунальним підприємством, є забір, очищення та постачання води для населення;

- за посиланнями відповідача, оскільки саме відповідач здійснює водопостачання населенню смт Окни Одеської області, в тому числі школам, дитсадкам, лікарням, іншим бюджетним організаціям тощо, а відтак зупинення, внаслідок відсутності дозволу па спецводокористування, забору води у спірний період мало б наслідком припинення водопостачання населенню зазначеної адміністративно-територіальної одиниці, що могло б привести до незворотних негативних наслідків, зокрема, для здоров`я та якості життя жителів смт. Окни;

- відповідач вказує, що за спірний період відповідачем в повному обсязі здійснено оплату податків та зборів, в тому числі, рентної плати за спеціальне використання води за весь обсяг водокористування у п`ятикратному розмірі;

- як зазначає відповідач, в матеріалах справи відсутні докази та позивачем не доведено, що відсутність дозволу на спеціальне водокористування призвело до втрати (знищення або пошкодження державного майна, власності) або ж до витрат, які держава зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) чи неотриманні державою доходів, як суб`єктом цивільних відносин; не доведено і розміру збитків, адже заявлені збитки, нараховані позивачем з довідки, наданої відповідачем, відповідно до якої здійснені всі оплати за використану воду.

У підготовчому засіданні 14.12.2021 судом у протокольній формі оголошено перерву до 21.12.2021 о 10:40. У підготовчому засіданні 21.12.2021 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст.ст. 177, 185 ГПК України про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду справи по суті на 18.01.2022 о 16:00. У судовому засіданні 18.01.2022 судом у протокольній формі оголошено перерву до 01.02.2022 о 10:30.

У судовому засіданні 01.02.2022 прокурор та представник позивача підтримали позовні вимоги, просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 01.02.2022 просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Справа №916/2900/21 розглядалась судом в період оголошеного загальнодержавного карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Жодних заяв та/або клопотань, пов`язаних з неможливістю вчинення якихось процесуальних дій у зв`язку з оголошеним загальнодержавним карантином, та про намір вчинити такі дії до суду від учасників справи не надійшло.

Керуючись головною метою внесених законодавцем змін до господарського процесуального законодавства у зв`язку з оголошеним загальнодержавним карантином, господарський суд при розгляді даної справи та інших справ, які перебували та перебувають в провадженні суду в період дії загальнодержавного карантину - керується головними завданнями господарського судочинства та водночас важливістю не формального дотримання процесуальних строків розгляду справи, обчислення яких в період карантину законодавцем змінювалось із визначенням критеріїв оцінки - забезпечення учасникам справ можливості отримати повний та справедливий розгляд господарських справ по суті виниклих між сторонами спірних правовідносин. Господарський суд зі свого боку забезпечив учасникам справи можливість вчинити процесуальні дії повної мірою задля забезпечення гарантованого Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод - права на справедливий суд, а також забезпечення учасникам справ процесуальних гарантій на отримання справедливого, незалежного та неупередженого судочинства.

У відповідності до вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши учасників справи, господарський суд встановив:

З 12.12.2018 по 26.12.2018 Державною екологічною інспекцією в Одеській області проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Комунальним підприємством «Красноокнянський комунальник» (). За результатом проведеного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державною екологічною інспекцією складено акт №125/10, та з метою усунення виявлених порушень дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього середовища складено припис від 26.12.2018 №117. Примірник вказаного акту та припису отримано директором КП «Красноокнянський комунальник» Бесараба В.В.

Відповідно до протоколу №177 вимірювань показників складу та властивостей вод від 26.12.2018 встановлено наступні показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС підприємства: нітрит-іони (0,109 мг/дм3), сульфати (132,0 мг/дм3), фосфати (9,060 мг/дм3), завислі речовини (251,0 мг/дм3), біохімічне споживання кисню (БСК5) 73,0 мгО2/дм3), хімічне споживання кисню (ХСК) 285,0 мгО/дм3), азот амонійний (54,18 мг/дм3), хлорід-іони (170,17 мг/дм3), фосфати (57,620 мг/дм3), залізо загальне (0,11 мг/дм3), нітрит-іони (0,147 мг/д3), сульфати (138,0 мг/дм3), фосфати (21,370 мг/дм3).

26.12.2018 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Одеської області Кожухар С.А. складено протокол №001559 про адміністративне правопорушення на директора КП «Красноокнянський комунальник» Бесараба В.В. (не вжито заходів по дотриманню встановлених нормативів гранично-допустимого скидання у зворотних водах) та винесено постанову від 27.12.2018 №001559 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн., який сплачено.

27.11.2020 Державною екологічною інспекцією в Одеській області було видано направлення №446нр на проведення у період з 30.11.2020 по 04.12.2020 позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища Комунальним підприємством «Красноокнянський комунальник» (67900, Одеська обл., Окнянський р-н, смт Окни, вул. Горького, буд. 8, ).

Для перевірки виконання КП «Красноокнянський комунальник» припису від 26.12.2018 №117 Державною екологічною інспекцією в Одеській області з 30.11.2020 по 04.12.2020, на підставі ст. 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», абз.3 ч.1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230 та Положення про Державну екологічну інспекцію в Одеській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №132 проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання КП «Красноокнянський комунальник» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів встановлено, що в період з 22.12.2018 по 23.02.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 21469,4 м3 у р. Ягорлик з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), визначених дозволом на спеціальне водокористування від 03.03.2015 №УКР 2828-А/Оде, виданим КП «Красноокнянський комунальник» Одеською державною обласною адміністрацією на термін до 23.02.2020, що є порушенням п.3, п.9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за що передбачена п.2, п.6 ст. 110 Водного Кодексу України.

Також встановлено, що у період з 24.02.2020 по 04.12.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 4910,5 м3 у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), що є порушенням п.3, п.9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за що передбачена п.2 ст. 110 Водного Кодексу України.

За даними фактами складено Акт від 04.12.2020 №63/10 та зафіксовано виявлені порушення. Примірник вказаного акту отримано директором КП «Красноокнянський комунальник» Комарницьким О.В.

01.12.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Одеської області Кожухар С.А. складено протокол №000504 про адміністративне правопорушення на директора КП «Красноокнянський комунальник» Комарницького О.В. щодо невиконання припису від 26.12.2020 №117 (не вжито заходів по дотриманню встановлених нормативів гранично допустимого скидання у зворотних водах) та винесено постанову від 03.12.2020 №000504 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765 грн., який сплачено.

Відповідно до протоколу №205 вимірювань показників складу та властивостей вод від 03.12.2020 встановлено наступні показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС підприємства: фосфати (2,46 мг/дм3), завислі речовини (78 мг/дм3), залізо загальне (0,14 мг/дм3), амоній-іон (57,40 мг/дм3), нітрати (31,4 мг/дм3), нітрити (0,296 мг/дм3), фосфати (44,80 мг/дм3), хлориди (135,0 мг/дм3), сульфати (110 мг/дм3), розчинений кисень (1,5 мгО2/дм3), рН (7,7 од рН), ХСК (121 мг/дм3), нітрити (0,094 мг/дм3), фосфати (3,08 мг/дм3).

Відповідно до протоколу №206 вимірювань показників складу та властивостей вод від 04.12.2020 встановлено наступні показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС підприємства: фосфати (2,39 мг/дм3), завислі речовини (82 мг/дм3), залізо загальне (0,14 мг/дм3), амоній-іон (49,20 мг/дм3), нітрати (34,8 мг/дм3), нітрити (0,292 мг/дм3), фосфати (40,60 мг/дм3), хлориди (142,0 мг/дм3), сульфати (100 мг/дм3), розчинений кисень (1,4 мгО2/дм3), рН (7,9 од рН), ХСК (130 мг/дм3), фосфати (2,82 мг/дм3).

Відповідно до протоколу №208 вимірювань показників складу та властивостей вод від 07.12.2020 встановлено наступні показники забруднюючих речовин у зворотних водах з ОС підприємства: фосфати (2,31 мг/дм3), завислі речовини (76 мг/дм3), залізо загальне (0,12 мг/дм3), амоній-іон (50,20 мг/дм3), нітрати (34,4 мг/дм3), нітрити (0,284 мг/дм3), фосфати (41,80 мг/дм3), хлориди (140,0 мг/дм3), сульфати (100 мг/дм3), розчинений кисень (1,2 мгО2/дм3), рН (7,9 од рН), ХСК (1285 мг/дм3), фосфати (2,52 мг/дм3).

04.12.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Одеської області Кожухар С.А. складено протокол №000506 про адміністративне правопорушення на директора КП «Красноокнянський комунальник» Комарницького О.В. щодо допущення скидання забруднюючих речовин у складі зворотних вод із очисних споруд та винесено постанову від 04.12.2020 №000507 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн., який сплачено.

04.12.2020 КП «Красноокнянський комунальник» надано довідку №107 про об`єм стічних вод із очисних споруд з 22.12.2018 по 23.02.2020 у кількості 21469,4 м3 та довідку №106 про об`єм стічних вод із очисних споруд з 24.02.2020 по 04.12.2020 у кількості 4910,5 м3.

Також в матеріалах справи міститься Дозвіл на спецводокористування №УКР 2828-А/Оде від 03.03.2015 зі строком дії до 23.02.2020.

Державною екологічною інспекцією в Одеській області до Комунального підприємства «Красноокнянський комунальник» направлено претензію від 14.12.2020 №02/78 про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок скидання забруднюючих речовин у складі зворотних вод із очисних споруд на суму 25533,53 грн. Комунальним підприємством «Красноокнянський комунальник» відповіді на вказані претензії не надано.

Завдання та несплата відповідачем 25533,53 грн. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок понаднормативного скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами, стали підставою для звернення позивача до господарського суду з відповідним позовом.

Відповідно до наказу голови Державної екологічної інспекції України від 22.12.2020 №502 припинено здійснення повноважень та функцій Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області та Державною екологічною інспекцією в Одеській області, визначених відповідними положеннями, а датою початку здійснення відповідних повноважень і функцій Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська обл.) встановлено 23.12.2020.

Прокурор у поданій позовній заяві посилається на те, що за наявності факту порушення інтересів держави у сфері довкілля Державна екологічна інспекція в Одеській області (з 23.12.2020 Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу), до компетенції якої віднесено повноваження контролю за використанням та охороною природних ресурсів не здійснено достатніх заходів, що спрямовані на захист державних інтересів, зокрема, щодо стягнення з КП «Красноокнянський комунальник» у судовому порядку збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, окрім скерування претензії від 14.12.2020 №02/78 до КП «Красноокнянський комунальник» та листа від 29.03.2021 №1507/1.1 до Подільської окружної прокуратури. З грудня 2020 року Державною екологічною інспекцією в Одеській області (з 23.12.2020 Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу) заходи щодо відшкодування збитків, завданих КП «Красноокнянський комунальник» внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 25533,53 грн., не вживались.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про повне задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Частиною 3 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Стаття 13 Конституції України визначає, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

За змістом ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Згідно зі ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; є) здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Приписами ч.1 ст. 149, ст. 151 ГК України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Водні відносини в Україні регулюються Водним кодексом України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства.

Статтею 2 Водного кодексу України визначено, що завданням водного законодавства є регулювання правових відносин з метою забезпечення збереження, науково обґрунтованого, раціонального використання вод для потреб населення і галузей економіки, відтворення водних ресурсів, охорони вод від забруднення, засмічення та вичерпання, запобігання шкідливим діям вод та ліквідації їх наслідків, поліпшення стану водних об`єктів, а також охорони прав підприємств, установ, організацій і громадян на водокористування.

У відповідності до ст. 3 Водного кодексу України усі води (водні об`єкти) на території України становлять її водний фонд.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 3 Водного кодексу України підземні води та джерела належать до водного фонду України, а згідно зі ст.ст. 1, 6 Кодексу України про надра вони є частиною надр.

Згідно зі ст. 1 Водного кодексу України водокористуванням є використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); використання води - процес вилучення води для використання у виробництві з метою отримання продукції та для господарсько-питних потреб населення, а також без її вилучення для потреб гідроенергетики, рибництва, водного, повітряного транспорту та інших потреб.

У відповідності до п.п. 3, 6, 9 ч.1 ст. 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані, зокрема дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Відповідно до ст.ст. 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути загальним або спеціальним. Спеціальне водокористування - це збір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 49 Водного кодексу України спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування. Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.

Відповідно до ст. 50 Водного кодексу України строки спеціального водокористування встановлюються органами, які видали дозвіл на спеціальне водокористування. Спеціальне водокористування може бути короткостроковим (до трьох років) або довгостроковим (від трьох до двадцяти п`яти років). У разі необхідності строк спеціального водокористування може бути продовжено на період, що не перевищує відповідно короткострокового або довгострокового водокористування. Продовження строків спеціального водокористування за клопотанням заінтересованих водокористувачів здійснюється державними органами, що видали дозвіл на спеціальне водокористування.

Згідно зі ст. 70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони: 1) можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання; 2) містять цінні відходи, що можуть бути вилучені; 3) містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів; 4) містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації; 5) перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань; 6) за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи; 7) призводять до підвищення температури води водного об`єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період; 8) є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження. Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.

Відповідно до ст.ст. 110, 111 Водного кодексу України порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування. Підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

У відповідності до ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до п.8 ч.2 ст. 16 ЦК України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 ЦК України, згідно з ч.ч. 1, 2 якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України як у випадку невиконання договору, так і за зобов`язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду.

Окрім застосування принципу вини, при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою. Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності шкоди. При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. А відтак, доводячи склад цивільного правопорушення у діях відповідача, відповідач мав довести, що його поведінка була неправомірною та протиправною. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права.

Таким чином, аналіз наведених вище норм матеріального права дає підстави для висновку, що для наявності підстав для відшкодування шкоди необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправної поведінки; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини правопорушника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наданими до суду матеріалами перевірки встановлено, що у період з 24.02.2020 по 04.12.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 4910,5 м3 у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), що є порушенням п.3, п.9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за що передбачена п.2 ст. 110 Водного Кодексу України.

Судом встановлено, що за період з 22.12.2018 по 23.02.2020 КП «Красноокнянський комунальник» здійснено скид забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами в об`ємі 21469,4 м3 у р. Ягорлик з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), визначених дозволом на спеціальне водокористування від 03.03.2015 №УКР 2828-А/Оде, виданого КП «Красноокнянський комунальник» Одеською державною обласною адміністрацією на термін до 23.02.2020, що є порушенням п.3, п.9 ст. 44 Водного Кодексу України, відповідальність за що передбачена п.2, п.6 ст. 110 Водного Кодексу України.

Відповідно до наданої КП «Красноокнянський комунальник» довідки №107, об`єм стічних вод із очисних споруд з 22.12.2018 по 23.02.2020, скинутих у річку Ягорлик, склав 21469,4 м3, за відсутності Дозволу. Згідно з довідкою №106 про об`єм стічних вод із очисних споруд з 24.02.2020 по 04.12.2020 - 4910,5 м3.

Також наданими до суду матеріалами перевірки встановлено та проаналізовано проби зворотних вод у випуску стічних вод із очисних споруд КП «Красноокнянський комунальник» до річки Ягорлик, результати яких відображено в Актах відбору проб вод від 01.12.2020 №177, від 02.12.2020 №178, від 04.12.2020 №180 та Протоколах вимірювання показників складу та властивостей проб вод №177 від 26.12.2018, №205 від 03.12.2020, №206 від 04.12.2020, №208 від 07.12.2020.

Посилання відповідача на те, що ним на час проведення перевірки були розпочаті роботи з отримання дозволу, господарський суд до уваги не приймає, оскільки відповідно до ст.ст. 48, 49 Водного кодексу України спеціальне водокористування здійснюється лише на підставі Дозволу, а укладання договору КП «Красноокнянський комунальник» з ТОВ «НВП «Довкілля» на виготовлення технічної документації для отримання дозволу на спеціальне водокористування не є наявністю Дозволу.

При цьому, з урахуванням приписів ст. 49 Водного кодексу України, для здійснення діяльності у сфері водокористування кожен суб`єкт обов`язково має отримати відповідний дозвіл, який видається Державним агентством водних ресурсів України та його територіальними підрозділами. Отримання дозволу є обов`язковим для тих суб`єктів, які використовують воду. Видача або надання відмови у видачі Дозволу на спеціальне водокористування здійснюється протягом 30 календарних днів з дня надходження заяви та документів, необхідних для видачі дозволу.

За таких обставин, господарський суд вважає, що вищевикладене спростовує обґрунтування відповідача стосовно строків виготовлення дозволу, чим в свою чергу підтверджує здійснення діяльності відповідачем без отримання відповідного дозволу у вказаний період.

Пунктом п.1.2 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього середовища від 20.07.2009 №389 зі змінами, внесеними наказом Міністерства екології та природних ресурсів №367 від 13.10.2015 після його офіційного опублікування 27.11.2015 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за №767/16783 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Методика), визначено, що ця Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі: забруднення водних об`єктів, у тому числі пов`язаного із самовільними та аварійними скидами у водний об`єкт забруднюючих речовин та фізико-хімічних показників (далі - забруднюючі речовини) із зворотними водами або забруднюючих речовин у чистому вигляді, у складі сировини, продукції чи відходів, крім випадків забруднення територіальних і внутрішніх морських вод та виключної морської економічної зони України із суден, кораблів та інших плавучих засобів; забруднення поверхневих та підземних вод під впливом полігонів (сміттєзвалищ) твердих побутових та промислових відходів; самовільного використання водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів.

Відповідно до п.1.4 Методики ця Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, які виявлені за результатами державного контролю за додержанням вимог фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами природоохоронного законодавства. Державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і на підставі цієї Методики розраховують розмір відшкодування збитків.

За приписами п.1.7 Методики водокористування - використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); спеціальне водокористування - забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води для скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Відповідно до п.2.1 Методики наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт з перевищенням ГДС вважаються: скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством; скиди забруднюючих речовин внаслідок порушення регламенту санкціонованого скиду зворотних вод з перевищенням за окремими показниками нормативів ГДС регламенту; скиди забруднюючих речовин внаслідок аварійного скиду зворотних вод; самовільний скид зворотних вод без дозволу на спеціальне водокористування.

Згідно з п.7.1 Методики розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам (крім морських вод) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС, здійснюється за передбаченими в Методиці формулами.

Згідно з п.5.8 Методики середня фактична концентрація забруднюючої речовини у зворотних водах за період порушення водоохоронного законодавства визначається за наведеною у Методиці формулою.

Відповідно до розрахунку позивача, розмір збитків, заподіяних водним об`єктам внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС, грн. за період з 22.12.2018 по 23.02.2020 становить 20317,98 грн., за період 24.02.2020 по 04.12.2020 становить 5215,55 грн., сума збитків складає 25533,53 грн.

Проаналізувавши наявні матеріали справи та позиції учасників справи, господарський суд дійшов висновку, що розрахунок відшкодування шкоди, який здійснений позивачем, відповідає Методиці розрахунку та обставинам справи щодо виявленого позивачем порушення.

Приймаючи до уваги вищевикладене, а також із врахуванням того, що відповідач в загальному порядку не спростував факт здійснення ним скиду забруднюючих речовин зі зворотними (стічними) водами у р. Ягорлик при відсутності дозволу на спеціальне водокористування, так як і здійснення скиду із перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин, господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість і правомірність позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, господарський суд дійшов висновку, що в межах цієї справи прокурором та позивачем доведена наявність усіх елементів складу правопорушення у діях відповідача, що є підставою для застосування до відповідача визначеної міри відповідальності.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п.30, від 27 вересня 2001 року).

Оцінюючи доводи відповідача про відсутність підстав для стягнення з нього заявлених збитків у зв`язку з відсутністю його вини у відсутності дозволу на спеціальне водокористування та погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), укладення відповідачем договору №25 від 16.03.2020 з ТОВ «НВП «Довкілля» для отримання відповідних документів, затримку в їх оформленні не з вини відповідача, господарський суд виходить з того факту, що з наявних матеріалів справи господарським судом встановлено, що строк дії попереднього дозволу відповідача на спеціальне водокористування закінчився 23.02.2020, тоді як договір №25 від 16.03.2020 на розробку комплекту нормативних документів з ТОВ «НВП «Довкілля» був укладений відповідачем через 3 тижні після закінчення строку дії попереднього дозволу, що свідчить про невжиття відповідачем всіх необхідних заходів для дотримання вимог чинного законодавства, наявність вини відповідача у здійсненні водокористування без спеціального дозволу, так само як і погоджених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин (ГДС), з огляду на що на думку суду відсутні підстави для звільнення відповідача від відповідальності за порушенням ним вимог чинного законодавства.

За таких обставин господарський суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Іншого відповідачем не доведено.

Інші наявні в матеріалах справи документи вищевикладених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги Керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) задовольнити повністю.

2.Стягнути з Комунального підприємства «Красноокнянський комунальник» (67900, Одеська обл., Окнянський р-н, смт Окни, вул. Горького, буд. 8, ) на користь держави збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок понаднормативного скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами в сумі 25533 /двадцять п`ять тисяч п`ятсот тридцять три/ грн. 53 коп. на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (65114, Одеська обл., м. Одеса, вул. Лінія 12, 6 ст. Люстдорфської дороги, буд. 22, ) за наступними реквізитами: розрахунковий рахунок UA0015626 фонду охорони навколишнього природного середовища Окнянської селищної ради Окнянського району Одеської області, , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), одержувач - УК у Окнянському районі, код бюджетної класифікації ККДБ - 24062100, балансовий рахунок 3311, символ звітності 331.

3.Стягнути з Комунального підприємства «Красноокнянський комунальник» (67900, Одеська обл., Окнянський р-н, смт Окни, вул. Горького, буд. 8, ) на користь Одеської обласної прокуратури за наступними реквізитами: розрахунковий рахунок НОМЕР_1 (юридична та поштова адреса Одеська обласна прокуратура: 65026, м. Одеса, вул. Пушкінська, 3, тел. 7319800, неприбуткова організація) 2270/дві тисячі двісті сімдесят/ грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-Західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повний текст рішення складено 11 лютого 2022 р.

Суддя Ю.С. Бездоля