ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"15" лютого 2022 р. м. Київ Справа № 911/439/22

Суддя Конюх О.В., розглянувши позовні матеріали

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кельма» (03194, м. Київ, вул. Зодчих, буд. 34, ідентифікаційний код 39445088)

до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Норм» (07455, Київська обл., Броварський район, с. Княжичі, вул. Медова, буд. 2, ідентифікаційний код 37696239)

про стягнення 30 000,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «Кельма», звернувся до господарського суду Київської області з позовом від 08.02.2022 №1/02-22 до відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Норм», в якому просить суд стягнути з відповідача збитки у розмірі 30 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач здійснив оплату в сумі 273 932,02 грн. згідно виставленого відповідачем рахунку на оплату №1105 від 15.06.2021, який включав в себе вартість товару (металопластикові конструкції), проте, як твердить позивач, відповідачем зобов`язання з поставки товару було виконано з порушенням терміну поставки більше ніж на 14 днів, та потягло за собою простої у роботі найнятих працівників, а саме вантажників, монтажників та фасадників, у зв`язку зі чим позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача збитки у розмірі 30 000,00 грн.

Подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Суд зазначає, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предмет спору це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстава позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.

Однак, як вбачається з позовної заяви, заявляючи до стягнення з відповідача суму у розмірі 30 000,00 грн. позивач не наводить обґрунтованого розрахунку означеної суми, та в порушення п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України не викладає правові підстави заявленої вимоги.

Зокрема, оплата виставленого рахунку від 15.06.2021 №1105 платіжними дорученнями від 16.06.2021 свідчить про укладення між сторонами у спрощений спосіб договору поставки; позивач, обґрунтовуючи свої вимоги, спочатку керується нормами, що регулюють договір про надання послуг, потім нормами, що регулюють купівлю-продаж.

Обґрунтовуючи вимогу про стягнення збитків, позивач не визначає природу заявленої суми (реальні збитки та/або упущена вигода та/або моральна шкода) та жодним чином не доводить та не обґрунтовує її розмір.

Збитки як категорія цивільно-правової відповідальності являють собою ті негативні наслідки, що виникають у кредитора як невідворотний результат порушення боржником свого зобов`язання. Таким чином, необхідною умовою стягнення збитків є по-перше, наявність протиправного діяння (документально доведеної дії чи бездіяльності), наявність збитків (документально доведеного їх розміру) та наявність причинного зв`язку між збитками і їх розміром, що виникли у кредитора, та порушенням зобов`язання, де збитки є наслідком, а невиконання зобов`язання причиною. При цьому упущеною вигодою є ті доходи, які управнена сторона обов`язково отримала б, якби заподіювач шкоди діяв правомірно.

Отже позивач, звертаючись до суду про стягнення збитків, зобов`язаний довести на підставі належних доказів повний склад господарського правопорушення, а саме:

факт наявності господарського правопорушення відповідача;

факт наявності та розмір збитків позивача (реальних збитків та/або упущеної вигоди та/або моральної шкоди);

факт наявності прямого причинно-наслідкового зв`язку між господарським правопорушенням відповідача та завданими таким правопорушенням збитками.

Відповідно до частини 2 ст. 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Згідно із ст. 91 ГПК України письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Доказів погодження сторонами строку (терміну) поставки суду не подано. Доказів дати фактичної поставки суду не подано. Доказів понесення позивачем збитків у заявленому розмірі суду не подано.

З огляду на викладене, позивачем в порушення вимог ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України до позову не додано ключових доказів на підтвердження своїх вимог, не подано розрахунку позовних вимог, а також не наведено їх належного правового обґрунтування.

Суд зазначає, що позбавлений права визначати замість позивача позовні вимоги, оскільки відповідно до ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд при ухваленні рішення не може виходити у рішенні за межі позовних вимог (ч. 2 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з приписами пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України Про судовий збір.

Відповідно до положень частини 1 статті 9 Закону України Про судовий збір, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5% відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного на 1 січня року, у якому позовна заява подається до суду, і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік», для працездатних осіб установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 481,00 грн.

Таким чином, судовий збір, який підлягає сплаті позивачем, за подання майнового позову, складає 2 481,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, в порушення вищезазначених вимог, на підтвердження сплати судового збору позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення від 23.10.2021 №8855 на суму 2 270,00 грн., тобто у розмірі, меншому, ніж передбачено законом.

За таких обставин суд робить висновок про те, що позивачем не подано належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з пунктам 59, 61 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Відповідно до пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.1997 №799 «Про затвердження Порядку оформлення поштових відправлень з вкладенням матеріалів звітності, розрахункових документів і декларацій» опис вкладення поштового відправлення відправник складає із зазначенням у ньому, зокрема, поіменного переліку предметів вкладення.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 №211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф.107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля.

До позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Кельма» в якості направлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами надано опис вкладення у цінний лист від 09.02.2022, в якому в порушення п. 61 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, відсутні відбиток календарного штемпеля та найменування підрозділу поштового зв`язку.

Крім того, в вищезазначеному описі вкладення у цінний лист вказане найменування вкладення: «Позовна заява про стягнення заборгованості за договором про надання послуг з додатками №1/02-22 від 08.02.2022 двадцять три аркуші», у зв`язку із чим у господарського суду відсутня можливість встановити, що відповідачу направлено саме ті додатки, які додані позивачем до позовної заяви.

З огляду на викладене, поданий позивачем опис вкладення у цінний лист від 09.02.2022 не може бути взятий до уваги як належний доказ направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд роз`яснює товариству з обмеженою відповідальністю «Кельма», що відповідно до частини 3 статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, проте, згідно з частиною 4 статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вищевказані недоліки позовної заяви повинні бути усунуті товариством з обмеженою відповідальністю «Кельма» у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом зазначення ціни позову.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Кельма» залишити без руху.

2. Зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю «Кельма» усунути недоліки позовної заяви, в строк не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме:

- визначитися із підставами та предметом поданого позову та навести їх правове обґрунтування; подати обґрунтований розрахунок ціни позову;

- подати суду документальні докази щодо узгодженої сторонами дати поставки; щодо дати фактичної поставки; документальні докази понесення збитків у заявленому розмірі;

- надати суду докази направлення на адресу відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Норм» копії позовної заяви і доданих до неї документів (оригінал опису вкладення в лист, заповнений відповідно до переліку додатків, поданих до суду, засвідчений календарним штемпелем відділення поштового зв`язку із зазначенням номеру поштового відправлення);

- надати суду докази доплати судового збору у розмірі 211,00 грн. до встановленого законом розміру 2 481,00 грн.

Докази подаються за правилами, встановленими ст. 80 ГПК України.

3. Копію ухвали направити приватному акціонерному товариству «Кельма».

Ухвала набирає законної сили в порядку частини 2 ст. 235 ГПК України з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх