ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2022 р. Справа№ 911/2428/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко А.І.

суддів: Скрипки І.М.

Михальської Ю.Б.

секретар судового засідання: Бендюг І.В.

за участю представників учасників справи: згідно протоколу судового засідання від 18.01.2022,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт"

на ухвалу

Господарського суду Київської області

від 01.11.2021 (повний текст складено 08.11.2021)

у справі № 911/2428/21 (суддя Янюк О.С.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт"

до 1. Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс"

про визнання іпотекодержателем, визнання права власності та припинення обтяжень,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс", у якому просило:

- визнати ТОВ "ФК "Горизонт" іпотеко держателем за договором іпотеки від 09.12.2014, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Красовським О.О. за реєстровим №2357;

- визнати право власності на предмет іпотеки - земельну ділянку площею 17,1571га, кадастровий №:05:002:0002, з цільовим призначенням земельної ділянки - для ведення підсобного сільського господарства, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, Гнідинська сільська рада за позивачем;

- припинити наявні обтяження, внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Употек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо предмету обтяження - земельної ділянки площею 17,1571га, кадастровий №:05:002:0002, з цільовим призначенням земельної ділянки - для ведення підсобного сільського господарства, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, Гнідинська сільська рада.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та їїо мотиви

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" №01-10/110821-1 від 11.08.2021 (вх. №2437/21 від 16.08.2021) до Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс" про визнання іпотекодержателем, визнання права власності та припинення обтяжень залишено без розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги, письмових пояснень та узагальнення їх доводів

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, просить скасувати оскаржувану ухвалу та передати справу для продовження розгляд до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Апелянт вказує, що представника позивача - адвоката Комаровського Дениса Володимировича 19.10.2021 було госпіталізовано до медичного закладу з підозрою на коронавірусну інфекцію COVID-19, у зв`язку з чим даний представник не мав змоги брати участь у судовому засіданні, призначеному на 01.11.2021, оскільки перебував на лікуванні у медичному закладі. До того ж, вказаний представник контактував із особою, у якої 16.10.2021 діагностовано позитивний тест на COVID-19.

Скаржник зауважує, що постановою Кабінету Міністрів України №1236 від 09.12.2020 продовжено дію карантину, запровадженого постановою №211 від 11.03.2020, а з 00:00 1 листопада 2021 року у місті Києві встановлено «червоний» рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу та заперечень проти пояснень відповідача

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачами не було надано відзивів на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції, відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.

Явка представників у судове засідання

Колегія суддів звертає увагу на те, що учасники у справі належним чином повідомлені про місце, дату і час судового розгляду.

Також в матеріалах справи містяться конверти з копіями ухвал суду апеляційної інстанції від 26.11.2021 та 09.12.2021, які надсилались Публічному акціонерному товариству "Банк "Київська Русь" за адресою, що міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб: 04071, м. киїі, вул. Хорива,11-А, а Товариству з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс" за адресою: 01021, м. Київ. вул. Грушевського, 28/2, н/п 43, причиною повернення зазначено "вибули" та «адресат відсутній за вказаною адресою».

У разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, і повернуто підприємством зв`язку із посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт неотримання скаржником кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу (постанова Верховного Суду від 25.06.2018 у справі № 904/9904/17).

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до висновку про те, що відповідачі були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання та обізнані про розгляд справи у Північному апеляційному господарському суді, а не отримання поштової кореспонденції учасником справи не залежить від волевиявлення суду.

У свою чергу, відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ухвали Північного апеляційного господарського суду у справі №911/2428/21 оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

За приписами частини першої ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

З огляду на викладене, оскільки неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи, явка представників учасників справи в судове засідання не була визнана обов`язковою, а також враховуючи те, що судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників відповідачів.

Обставини справи встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс" та просило: визнати ТОВ "ФК "Горизонт" іпотеко держателем за договором іпотеки від 09.12.2014, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Красовським О.О. за реєстровим №2357; визнати право власності на предмет іпотеки - земельну ділянку площею 17,1571га, кадастровий №:05:002:0002, з цільовим призначенням земельної ділянки - для ведення підсобного сільського господарства, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, Гнідинська сільська рада за позивачем; припинити наявні обтяження, внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Употек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо предмету обтяження - земельної ділянки площею 17,1571га, кадастровий №:05:002:0002, з цільовим призначенням земельної ділянки - для ведення підсобного сільського господарства, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, Гнідинська сільська рада.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" залишено без розгляду.

Суд першої інстанції з посиланням на пункт 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України виходив з того, що позивач у підготовче засідання 01.11.2021 не з`явився, про час та місце судового засідання був проінформований судом належним чином та своєчасно, будь-яких пояснень на підтвердження поважності причин неявки у підготовче засідання та клопотань про розгляд позову без його участі не подавав.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Предметом апеляційного перегляду у даній справі є питання щодо наявності підстав для залишення без розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" до до Публічного акціонерного товариства "Банк "Київська Русь" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Самерсет плюс" про визнання іпотекодержателем, визнання права власності та припинення обтяжень.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Київської області від 20.08.2021, зокрема, відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати її розгляд у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 20.09.2021.

У судове засідання 20.09.2021 з`явився представник позивача - адвокат Жук Андрій Михайлович.

Протокольною ухвалою суду першої інстанції від 20.09.2021 на підставі статей 177, 183 Господарського процесуального кодексу України судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву у засіданні до 01.11.2021.

01.11.2021 у підготовче засідання представник ТОВ "ФК "Горизонт" не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відповідних клопотань (заяв) не подавав, про час та місце підготовчого засідання був поінформований належним чином і своєчасно (протокол судового засідання від 20.09.2021, розписка від 20.09.2021).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" залишено без розгляду.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За приписами пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Аналізуючи зміст наведених норм процесуального права слід зазначити, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, із змісту постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №916/365/17 вбачається, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 20, 21 Господарського процесуального кодексу України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Разом з тим, частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічна правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19).

Положення частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Крім того, слід зазначити, що норми статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження. Навпаки, пункт 1 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання (аналогічна правова позиція міститься в п. 23 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18 та у постановах суду касаційної інстанції від 02.12.2020 у справі № 914/1531/19, від 22.12.2020 у справі №925/337/19, від 13.01.2021 у справі № 910/4372/20, від 01.11.2021 у справі № 904/5646/20).

Колегією суддів встановлено, що представник позивача у підготовче судове засідання 01.11.2021 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

При цьому, як зазначено вище, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується протоколом судового засідання від 20.09.2021 та розпискою (а.с.113).

У апеляційній скарзі позивач наголошує на тому, що представника позивача - адвоката Комаровського Дениса Володимировича 19.10.2021 було госпіталізовано до медичного закладу з підозрою на коронавірусну інфекцію COVID-19, у зв`язку з чим даний представник не мав змоги брати участь у судовому засіданні, призначеному на 01.11.2021, оскільки перебував на лікуванні у медичному закладі. На підтвердження вказаних обставин апелянтом подано листок огляду лікаря терапевта від 20. 10.2021

Разом з тим, дослідивши даний доказ, колегія суддів дійшла до висновку, що він не є належним доказом неможливості явки представника позивача у судове засідання, оскільки з поданого листка огляду не вбачається діагностування у Комаровського Д.В. коронавірусної хвороби COVID-19 (як намагається довести представник позивача). Чи потребує пацієнт госпіталізації не зазначено, водночас вказано, що оформлення листка непрацездатності пацієнт не потребує. При цьому, доказів перебування Комаровського Д.В. на лікарняному ні до апеляційної скарги, ні у судовому засіданні 18.01.2022 у Північному апеляційному господарському суді не подано.

Крім того, слід звернути увагу, що представником позивача у суді першої інстанції відповідно до протоколу судового засідання від 20.09.2021 та ордеру серії АА №0013692, що міститься у матеріалах справи, був адвокат Жук Андрій Михайлович, доказів припинення повноважень якого суду апеляційної інстанції не представлено. Враховуючи викладене, доводи адвоката Комаровського Д.В. про те, що у ТОВ "ФК Горизонт" лише один співробітник, що має адвокатське посвідчення, та може представляти інтереси позивача у суді, є неспроможними.

Посилання скаржника на встановлення карантину та запровадження «червоного» рівня епідемічної небезпеки поширення COVID-19 у місті Києві також не приймається судом до уваги, оскільки саме по собі оголошення карантину та впровадження певних обмежувальних карантинних заходів не зупиняє роботи судів, а учасник справи, який в силу положень статті 42 Господарського процесуального кодексу України зобов`язаний сприяти суду в своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, не був позбавлений права, у зв`язку з введеними карантинними обмеженнями, заявити у відповідності до статті 197 Господарського процесуального кодексу України клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у тому числі, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відтак, оскільки представник позивача у підготовче судове засідання 01.11.2021 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання суду не надав, Господарським судом Київської області було правомірно залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" без розгляду з підстав, визначених пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду від 01.11.2021 є обґрунтованою та постановлена відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України.

У відповідності до статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи користуються рівними процесуальними правами. Учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятої ухвали наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують викладених в ухвалі висновків.

Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що ухвала Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 обґрунтована, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а отже, підстав для її скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 129, 255, 269, 270, 271, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, 276, статтями 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія Горизонт" на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Київської області від 01.11.2021 у справі №911/2428/21 залишити без змін.

Матеріали справи № 911/2428/21 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено: 10.02.2022.

Головуючий суддя А.І. Тищенко

Судді І.М. Скрипка

Ю.Б. Михальська