УХВАЛА

м. Київ

01.02.2022Справа №910/15360/21
За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Глорія Парк", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт", м. Київ

про витребування майна з чужого незаконного володіння та зобов`язання вчинити дії, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явились;

від відповідача: Стеценко Т.М. (адвокат за ордером серія АІ№1156718 від 28.09.2021).

ВСТАНОВИВ:

20.09.2021 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Глорія Парк" (позивач) звернулось до суду з позовною заявою про:

- витребування з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" (відповідач) допоміжні приміщення, які незаконно вибули з володіння співвласників, а саме: приміщення №104 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку № 1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 12,03 кв.м.; приміщення №105 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку № 1 по вулиці Олександрівська міста Києва - шафа тепломереж, загальною площею 1,24 кв.м.; приміщення №105 у секції "Е" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 10,21 кв.м.

- зобов`язання відповідача відновити первісний стан захоплених приміщень допоміжних приміщень, які незаконно вибули з володіння співвласників, а саме: приміщення №104 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 12,03 кв.м.; приміщення № 105 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - шафа тепломереж, загальною площею 1,24 кв.м.; приміщення №105 у секції "Е" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 10,21 кв.м.

Ухвалою від 22.09.2021 року позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Глорія Парк" залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали.

06.10.2021 року до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 30.11.2021.

02.11.2021 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В підготовчому засіданні 30.11.2021 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 01.02.2022.

06.01.2022 до суду від позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

20.01.2022 до суду від відповідача надійшов відзив на заяву позивача про зміну предмета позову в якому вказує на те, що вищевказана заява є безпідставною та необґрунтованою.

28.01.2022 до суду від відповідача надійшла заява відповідно до якої він просить відмовити у задоволенні позову з урахуванням заяви про зміну предмета позову.

31.01.2022 до суду від позивача надійшли клопотання про відкладення судового засідання.

В підготовче засідання 01.02.2022 позивач не з`явився, про час та місце повідомлений належним чином, проте до суду від його представника надійшли клопотання про відкладення судового засідання.

Розглянувши клопотання позивача про відкладення судового засідання судом було відмовлено в їх задоволенні та оголошено відповідну ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання від 01.02.2022.

Також дослідивши в підготовчому засіданні 01.02.2022 матеріали справи, заяву позивача про зміну предмета позову та заслухавши пояснення представника відповідача, суд ухвалив повернути без розгляду заяву позивача про зміну предмету позову, у зв`язку з наступним.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Тобто, особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Звертаючись до суду з позовом у даній справі позивачем були заявлені вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт", відповідно до яких просив суд: 1) витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" (відповідач) допоміжні приміщення, які незаконно вибули з володіння співвласників, а саме: приміщення №104 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку № 1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 12,03 кв.м.; приміщення №105 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку № 1 по вулиці Олександрівська міста Києва - шафа тепломереж, загальною площею 1,24 кв.м.; приміщення №105 у секції "Е" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 10,21 кв.м. та 2) зобов`язати відповідача відновити первісний стан захоплених приміщень допоміжних приміщень, які незаконно вибули з володіння співвласників, а саме: приміщення №104 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 12,03 кв.м.; приміщення № 105 у секції "Д" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - шафа тепломереж, загальною площею 1,24 кв.м.; приміщення №105 у секції "Е" на першому поверсі багатоквартирного будинку №1 по вулиці Олександрівська міста Києва - колясочну, загальною площею 10,21 кв.м.

Водночас, позивач в своїй заяві про зміну предмета позову останній просить суд: 1) визнати недійсним договору купівлі-продажу майнових прав на нежитлове приміщення №1-Д-оф від 19.06.2016, який укладено між Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВРЕСУРСБУД» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Пролего Естейт» (відповідач); 2) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис щодо державної реєстрації права власності (номер запису про право власності: 22524232 від 25.09.2017) за відповідачем на нежитлове приміщення, група приміщень №1 ((Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0391, загальна площа (кв. м. 223.1), що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Олександрівська (Шевченківський район, будинок 1, приміщення 1)); 3) визнати недійсним договору купівлі-продажу майнових прав на нежитлове приміщення №2-Е-оф від 19.06.2016, який укладено між Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВРЕСУРСБУД» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Пролего Естейт» (відповідач); 4) скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис щодо державної реєстрації права власності (номер запису про право власності: 22523729 від 25.09.2017) за відповідачем на нежитлове приміщення, група приміщень №2 ((Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 391, загальна площа (кв. м. 190.5), що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Олександрівська (Шевченківський район, будинок 1, приміщення 2)).

Проте, дослідивши заяву позивача про зміну предмета позову, суд дійшов висновку, що позивач змінив свої позовні вимоги та доповнив їх новими вимогами.

Отже, за своєю правовою природою подана позивачем заява про зміну предмету позову є заявою, яка направлена на одночасну зміну предмету та підстав позову, а така заява суперечить приписам ч. 3 ст. 46 ГПК України, та фактично є самостійною позовною заявою з іншим предметом позову, підставами позову та суб`єктним складом учасників справи.

Враховуючи ту обставину, що подана позивачем заява про зміну предмета позову направлена на одночасну зміну предмета та підстав позову, суд дійшов висновку про необхідність повернення вказаної заяви без розгляду.

Також суд роз`яснює позивачу, що він вправі звернутись до суду із заявою про повернення судового збору, сплаченого за подання відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 46, 162-164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Глорія Парк" про зміну предмета позову повернути без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали підписано 07.02.2022

Суддя C. МОРОЗОВ