УХВАЛА

01 лютого 2022 року

м. Київ

cправа № 904/4074/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. - (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2021

у справі № 904/4074/20

за позовом акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

до приватного багатопрофільного підприємства "Люсі"

про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію у розмірі 50 185,94 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 29.09.2020 у справі № 904/4074/20 позов акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі - АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі") задоволено; стягнуто з приватного багатопрофільного підприємства "Люсі" (далі - ПП "Люсі") на користь АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" 50 185, 94 грн вартості недоврахованої електроенергії та 2 102,00 грн витрат по сплаті судового збору.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 904/4074/20 апеляційну скаргу ПП "Люсі" задоволено; рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.09.2020 у справі № 904/4074/20 скасовано; ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" 18.01.2022 (відповідно до відмітки на поштовому конверті) звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 904/4074/20, рішення господарського суду Дніпропетровської області від 29.09.2020 у цій справі залишити в силі. Разом з тим, у касаційній скарзі скаржник також просить поновити строк на касаційне оскарження постанови.

Дослідивши матеріали касаційної скарги АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Аналогічне положення закріплено у частині першій статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), яким передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною сьомою статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 встановлено у розмірі 2 102 грн.

Позов у справі подано у 2020 році. Предметом спору у цій справі є стягнення у сумі 50 185,94 грн, отже, ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому справа є малозначною згідно з наведеними приписами ГПК України.

Разом з тим, ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 03.08.2020 про відкриття провадження у справі № 904/4074/20, у відповідності до статей 12, 247 ГПК України справу визнано малозначною та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Скаржник не погоджується з постановою апеляційного господарського суду викладає обставини справи та висновки судів попередніх інстанцій щодо суті позовних вимог. У касаційній скарзі, вказує про наявність підстави для перегляду в касаційному порядку оскаржуваної постанови у цій справі посилаючись на підпункт "а" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України, зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки місцевий та апеляційний суди мають неоднаковий підхід при вирішенні спорів у подібних правовідносинах, щодо питання дійсності акта про порушення, у разі відмови споживача підписати такий акт, та відсутності в акті підпису незаінтересованої особи, а також відсутності підтвердження такої відмови відеозйомкою. При цьому вказує, що висновок Верховного Суду з цього питання відсутній, що позбавляє суди нижчих інстанцій можливості застосовувати єдиний підхід при вирішенні подібних спорів.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Таким чином, перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, зокрема, у справах з ціною позову, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, наведений у пункті 2 частини третьої статті 287 ГПК України, є вичерпним.

Фундаментальне значення для формування правозастосовчої практики означає, що скаржник у своїй касаційній скарзі ставить на вирішення суду касаційної інстанції проблему, яка, у випадку відкриття касаційного провадження Верховним Судом, впливатиме на широку масу спорів, створюючи тривалий у часі, відмінний від минулого підхід до вирішення актуальної правової проблеми.

Розглянувши підстави, які викладені в касаційній скарзі, у контексті прийнятих у цій справі судових рішень, Суд зазначає, що скаржником не наведено належних обґрунтувань про те, у чому саме полягає незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення. Доводи касаційної скарги фактично зводяться до питання оцінки судами попередніх інстанцій доказів у справі, висловлення незгоди з прийнятим оскаржуваним судовим рішенням, наведенням власного бачення у питанні застосування правових норм та є проханням про повторний перегляд справи і переоцінку встановлених судом обставин, що виходить за межі повноважень Верховного Суду.

При цьому, сама по собі незгода сторони з оцінкою судом конкретних обставин справи не може бути підставою для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.10.1996 "Справа "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" (Levages Prestations Services v. France, заява №21920/93, пункт 48) вказано, що зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, роль якого обмежено перевіркою правильності застосування норм закону, процесуальні процедури у такому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється після його розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Також Європейський суд з прав людини в ухвалі від 09.10.2018 у справі "Азюковська проти України" (Azyukovska v. Ukraine, заява №26293/18) зазначив, що застосування критерію малозначності справи було передбачуваним, справу розглянули суди двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями Кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на викладене, враховуючи, що скаржником не наведено обґрунтування наявності обставин, передбачених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 904/4074/20, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження у Суду немає підстав для розгляду клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтею 234, пунктом 2 частини третьої статті 287, статтею 293 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.12.2021 у справі № 904/4074/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова