ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2022 р. Справа№ 911/988/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Суліма В.В.

Коротун О.М.

секретар судового засідання: Вайнер Є.І.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 24.01.2022

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба"

на рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 (повний текст рішення складено 04.10.2021)

у справі № 911/988/21 (суддя Черногуз А.Ф.)

за позовом ОСОБА_1

до Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору,

1) ОСОБА_2

2) ОСОБА_3

3) ОСОБА_4

4) ОСОБА_5

про визнання недійсними рішень органів управління відповідача,-

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2021 року ОСОБА_1 (далі - позивача) звернувся до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" (далі - відповідач; ГО МСТ "Дружба"; організація), в якій (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 22.06.2021) просив:

визнати недійсним пункт 5 рішення звітно-виборчої Конференції ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 17.08.2019, оформленого протоколом, в частині обрання до складу Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" громадян ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ;

визнати недійсним рішення Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 21.09.2021, оформленого протоколом №9/2019;

визнати недійсним рішення Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 05.09.2020, оформленого протоколом №12/2020;

визнати недійсним рішення Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 09.01.2021, оформленого протоколом №1/2021;

визнати недійсним рішення Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 13.03.2021, оформленого протоколом №4/13.03.2021;

визнати недійсним рішення Ради ГО Масив Садівницьких товариств "Дружба" від 30.05.2021, оформленого протоколом №9/30.05.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані позивачем тим, що рішення Звітно-виборчої Конференції МСТ "Дружба" від 17.08.2019, оформленого протоколом від 17.08.2019, яким було обрано Раду МСТ "Дружба" у кількості 12 членів, у тому числі ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , а в подальшому і рішення ради МСТ "Дружба" від 21.09.2019, оформленого протоколом № 9/2019; від 05.09.2020, оформлене протоколом № 12/2020; від 09.01.2021, оформлене протоколом №1/2021; від 13.03.2021 оформлене протоколом №4 від 13.03.2021; від 30.05.2021, оформленого протоколом №9/30.05.2021, були прийняті з порушенням положень Статуту МСТ "Дружба" та законодавства України, оскільки ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не були членами МСТ "Дружба" станом на 17.08.2019.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 14.09.2021 позов задоволено частково.

Визнано недійсним пункт 5 Рішення Звітно-виборчої Конференції Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" (07340, Київська обл., Вишгородський р-н, село Ровжі, ) від 17.08.2019, оформленого протоколом, в частині обрання до складу Ради Громадської організації Масив Садівницьких товариств "Дружба" громадян ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 , третій поверх, офіс 312).

Визнано недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 21.09.2019, оформленого протоколом № 9/2019 в частині:

обрання Головою Ради ОСОБА_2;

обрання заступником Голови РРРади ОСОБА_3 ;

включення до складу комісій та робочих груп ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Визнано недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 05.09.2020, оформленого протоколом №12/2020.

Визнано недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 09.01.2021, оформленого протоколом №1/2021.

Визнано недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 13.03.2021, оформленого протоколом № 4/13.03.2021.

Визнано недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 30.05.2021, оформленого протоколом № 9/30.05.2021.

Стягнуто з Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" на користь ОСОБА_1 13 620,00 грн витрат зі сплати судового збору.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд вказав, що прийняття вказаних рішень відбулося з порушенням положень Статуту та Положення про Раду ГО МСТ "Дружба", оскільки ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не мали статусу членів МСТ "Дружба", а тому зазначені рішення підлягають визнанню недійсними.

Суд дійшов висновку, що позивач не пропустив строк позовної давності для подання позовної заяви, оскільки останній довідався про обставини свого порушеного права 27.01.2021, а позовну заяву подав 02.04.2021.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Громадська організація Масив садівницьких товариств "Дружба" звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 та постановити нове, яким у позовній заяві відмовити.

Апеляційна скарга та доповнення до апеляційної скарги мотивовані неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт вказує, що суд першої інстанції порушив ст. 11 Закону України «Про громадські об`єднання» та п. 5.12, 9.3, 6.1.4, розділу 5 Статуту МСТ "Дружба" в редакції 2016.

Скаржник стверджує, що позивач пропустив строк позовної давності.

Апелянт зазначає, що до компетенції суду не належить вирішення спорів про включення учасника (акціонера) товариства до складу наглядової ради чи його виключення.

ГО МСТ "Дружба" наголошує, що в позовній заяві позивач не навів аргументи та докази, що оскаржуваними рішеннями органів управління МСТ "Дружба" були порушені права та законні інтереси позивача.

Скаржник звертає увагу, що копії документів долучені позивачем до позовної заяви засвідчені неналежним чином.

Узагальнені доводи відзиву позивача на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, ОСОБА_1 у своєму відзиві, наданому до суду 12.11.2021, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін. Крім того, позивач вказує, що під час підготовки позовної заяви, у відповідь на поданий адвокатський запит, відповідачем були надані засвідченні Головою Правління відповідача копії Положень, зроблених з оригіналів документів, які знаходилися в МСТ "Дружба" і якими керувалися в своїй діяльності члени і керівні органи організації.

Позивач стверджує, що норма про оскарження рішень Конференції в суді передбачена п. 6.1.5 Статуту МСТ "Дружба". На думку позивача, оскарження в суді є єдиним можливим і передбаченим Статутом способом оскарження рішень Конференції для членів МСТ "Дружба".

ОСОБА_1 звертає увагу, що набуття незаконного членства, зазначених осіб, у складі Ради МСТ "Дружба" порушило його право брати участь у належно створених, у відповідності до законодавства та внутрішніх положень, органах управління МСТ "Дружба", таких як Конференції та Раді. Оскаржувані рішення керівних органів відповідача зачіпають його права щодо здійснення діяльності з управління юридичною особою як її членом та членом керівного органу такої юридичної особи, та процедуру прийняття рішень.

Позивач вказує, що доказ того, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не являються членами МСТ "Дружба" був йому наданий тільки 27.01.2021 за результатами адвокатського запиту, у зв`язку з чим, строк позовної давності не пропущено.

Узагальнені доводи відзиву третьої особи-4 на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, ОСОБА_5 у своєму відзиві, наданому до суду 15.11.2021, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін. Крім того, третя особа-4 вказує, що у відповідь на адвокатський запит ним були надані копії Статуту і Положень МСТ "Дружба" зроблені з відповідних оригіналів, що знаходились на той момент в Правлінні МСТ "Дружба". У зв`язку з цим, третя особа-4 заперечує твердження апелянта про відсутність у відповідача оригіналів документів, копії з яких, засвідчені його підписом, були подані до суду позивачем.

ОСОБА_5 наголошує, що членами Ради можуть бути виключно члени МСТ "Дружба", що й було підтверджено в положенні про Раду затверджене рішенням Конференції МСТ "Дружба" від 26.08.2017.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" на рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21 та призначено розгляд справи на 08.12.2021.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 продовжено строк розгляду апеляційної скарги Громадської організації Масив садівницьки товариств "Дружба" на рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21. Задоволено клопотання представника Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" про відкладення розгляду справи. Зобов`язано представника Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" надати до суду підтвердження щодо поважності причин неявки у судове засідання 08.12.2021. Відкладено розгляд справи на 24.01.2022.

15.11.2021 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про долучення додаткових доказів.

Колегія суддів у судовому засіданні 24.01.2022 протокольною ухвалою ухвалила заяву ОСОБА_1 про долучення додаткових доказів залишити без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Отже, виходячи із правового аналізу чинних норм процесуального законодавства, за загальним правилом апеляційний господарський суд переглядає справу за наявними у справі доказами, тобто тими доказами, що були зібрані місцевим господарським судом, піддані оцінці і за результатами оцінки покладені в основу рішення цього суду або відхилені судом. Водночас, суд переглядає справу також і за додатково поданими апеляційному суду доказами. Однак подання сторонами додаткових доказів апеляційному суду обмежено. Додаткові докази приймаються судом, якщо особа, яка подає докази, обґрунтує неможливість подання цих доказів місцевому господарському суду під час розгляду справи у першій інстанції. Обґрунтовуючи неможливість подання доказів суду першої інстанції, особа, яка бажає подати нові докази, має довести обставини, що об`єктивно перешкоджали їй подати ці докази місцевому господарському суду. Обмеження права на подання доказів в суд апеляційної інстанції покликано активізувати змагальний процес в суді першої інстанції. Його можливо розглядати як своєрідну процесуальну санкцію за невиконання особою, що бере участь у справі, своїх обов`язків по доказуванню в суді першої інстанції.

Так, заява ОСОБА_1 про залучення додаткових доказів обґрунтована тим, що в апеляційній скарзі апелянт посилається на недостовірність доданих до позовної заяви документів. У зв`язку з цим, позивач просить долучити нотаріально засвідчену заяву свідка ОСОБА_6 .

Згідно з частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, враховуючи вищенаведені норми процесуального закону, а також з огляду на те, що позивач у встановлені чинним процесуальним законодавством порядку та строки не скористався наданим йому законом правом на подання в суді першої інстанції доказів, судова колегія не приймає нові докази, які не були предметом дослідження під час вирішення спору місцевим господарським судом, оскільки прийняття нових доказів на стадії апеляційного перегляду справи суперечить основоположним принципам змагальності та рівності сторін господарського судочинства. Обставин об`єктивної неможливості подання нотаріально засвідчену заяву свідка ОСОБА_6 в суді першої інстанції та, відповідно, наявності виняткового випадку для прийняття судом апеляційної інстанції нових доказів, заявником не доведено.

Явка представників сторін

Треті особи -2 та -3 у судове засідання, призначене на 24.01.2022, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином (за адресами зазначеними в позовній заяві, апеляційній скарзі та в Реєстрі територіальної громади міста Києва).

Крім того, відповідно до частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Частиною 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" передбачено, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що треті особи -2 та -3 мали право ознайомитись з ухвалами суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Враховуючи положення частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, беручи до уваги, що явка третіх осіб -2 та -3 обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у відсутність зазначених учасників справи.

Позиції учасників справи

Представник відповідача та третьої особи-1 в судовому засіданні апеляційної інстанції 24.01.2022 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.

ОСОБА_1 у судовому засіданні апеляційної інстанції 24.01.2022 заперечив проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

ОСОБА_5 у судовому засіданні апеляційної інстанції 24.01.2022 заперечив проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просив її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Громадська організація Масив Мадівницьких товариств "Дружба" зареєстрована 24.02.1995, адреса: 07340, Україна, Київська обл., село Ровжі.

Згідно з пунктами 1.1 - 1.2 розділу 1 Статуту МСТ "Дружба" в редакції 2016, затвердженого протоколом від 24.09.2016 МСТ "Дружба", є непідприємницькою організацією, основною метою якої не є одержання прибутку. Організацію створено шляхом добровільного об`єднання фізичних осіб для ведення спільної діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування.

Членами організації можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які перебувають на території України на законних підставах, які досягли 18 років, поділяють мету, завдання та напрями діяльності організації. Прийняття в члени проводиться на підставі відповідної заяви особи, яка має намір стати членом організації. Особа, що вступає до організації, вважається членом організації за умови позитивного рішення Ради та сплати вступного внеску. Інформація про членство у організації вноситься до реєстру членів організації. Підтвердженням членства організації є членська книжка (3.1 - 3.4 Статуту).

Пунктом 3.8.1 Статуту визначено, що член організації має право через своїх уповноважених представників брати участь в діяльності організації, обирати та бути обраним в органи його управління.

Організація діє на основі самостійності та самоврядування. Управління організацією здійснюють: Конференція; Рада; Голова Ради; Правління; Голова Правління. Вищім органом управління організації є Конференція (5.1 -5.2 Статуту)

Пунктом 5.17 Статуту передбачено, що Рада є керівним органом, який діє між Конференціями.

Згідно з пунктами 3.1 - 3.2 Положення про Раду, затвердженого рішенням МСТ "Дружба" від 26.08.2017, Рада обирається з числа членів організації, які мають професійну підготовку в сфері господарської, фінансової, юридичної, громадської діяльності, та/або надають значну організаційну, матеріальну або іншу підтримку функціонування організації за рекомендацією ПТС та Конференції. Відомості про кандидата у члени Ради подаються до Ради або до Правління у письмовій формі та повинні містити: прізвище, ім`я та по батькові кандидата, інформацію про те, ким висувається кандидат, паспортні дані, фахову освіту, місце роботи та займану посаду, адреси, телефони та іншу контактну інформацію про кандидата.

Рішення по кількісному складу ради і порядок голосування приймає звітно-виборча Конференція і обирається строком на 5 п`ять років. Обраними вважаються кандидати, які отримали найбільшу кількість голосів, але не менше 50%+1 голос від присутніх делегатів. Голова ради обирається Радою з числа її членів на строк її повноважень (3.3, 3.5, 3.6 Положення про Раду).

Відповідно до п. 5 Протоколу Звітно-виборної Конференції Громадської організації МСТ "Дружба від 17.08.2019 вирішено обрати Раду МСТ "Дружба" у кількості 12 членів, а саме: ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_3 .

У період зі створення "нової" Ради з 17.08.2019 по 30.05.2021 останньою були прийняті наступні рішення:

21.09.2019 Рада ГО МСТ "Дружба" прийняла рішення, оформлене протоколом №9/2019, зокрема, про задоволення заяви ОСОБА_1 про складання повноважень Голови Ради МСТ "Дружба" та погодження місячного терміну для передачі ним справ новому Голові Ради МСТ "Дружба".

Також 21.09.2019 Радою, зокрема, прийнято рішення: про обрання Головою Ради ОСОБА_2, а заступником Голови Ради ОСОБА_3 ; про затвердження складу комісії: Конфліктна: ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 ; ОСОБА_1 . Адміністративна-господарська: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 . Фінансова комісія: ОСОБА_10 ОСОБА_13 , ОСОБА_1 . Інженерно-технічна: ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_3 . Юридично-правова: ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 Секретаріат: ОСОБА_4 , ОСОБА_9 .Комісія з питань власності: ОСОБА_12 , ОСОБА_2 , ОСОБА_13 ; про створення робочої групи у складі ЗражевськогоД.В., ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , які у 2х місячний термін доповісти на засіданні Ради про поточний стан справ, пропозиції щодо удосконалення документообігу, принципів зберігання документів. Ініціатори питань до порядку денного разом з питаннями формулюють і надають завчасно на розгляд проекти відповідних рішень.

05.09.2020 Рада ГО МСТ "Дружба" прийняла рішення, оформлені протоколом №12/2020.

09.01.2021 Рада ГО МСТ "Дружба" прийняла рішення, оформлені протоколом №1/2021, 13.03.2021 Рада ГО МСТ "Дружба" прийняла рішення, оформлене протоколом №4/13.03.2021, 30.05.2021 Рада ГО МСТ "Дружба" прийняла рішення, оформлене протоколом №9/30.05.2021 на яких, серед інших були присутні та приймали участь у голосуванні: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що рішенням Ради від 21.09.2019 незаконно переобрано керівний склад Ради, в тому числі звільнено позивача з посади Голови Ради, при цьому, до складу керівництва Ради було обрано ОСОБА_2 (Голова Ради) та ОСОБА_3 (Заступник Голови Ради), які на той момент (21.09.2019) не були членами ГО МСТ "Дружба", а отже, вказане рішення є незаконним, оскільки до складу ради були обрані особи, які не є членами ГО МСТ "Дружба". Крім того, вказане рішення Ради від 21.09.2019, оформлене протоколом є незаконним, оскільки голосували та приймали рішення на даному засіданні троє осіб, які не мали права голосу, а саме - ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Також, позивач зазначив, що в подальшому, вказані особи ( ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ) незаконно брали участь у засіданнях Ради в якості членів Ради, та незаконно підписували відповідні рішення Ради, оформлені протоколами, зокрема: рішення Ради ГО МСТ "Дружба" від 21.09.2019, оформлене протоколом №9/2019; рішення Ради ГО МСТ "Дружба" від 05.09.2020, оформлене протоколом №12/2020; рішення Ради ГО МСТ "Дружба" від 09.01.2021, оформлене протоколом №1/2021; рішення Ради ГО МСТ "Дружба" від 13.03.2021, оформлене протоколом №4/13.03.2021; рішення Ради ГО МСТ "Дружба" від 30.05.2021, оформлене протоколом №9/30.05.2021.

Більш того, позивач стверджував, що додатковою підставою для визнання недійними рішень Ради ГО МСТ "Дружба" є те, що окремі рішення прийняті шляхом проведення відео конференції "ZOOM", що не передбачено чинним статутом МСТ "Дружба".

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Статтею 80 Цивільного кодексу України визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності (стаття 2 Господарського кодексу України).

Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Особливості правового статусу окремих видів непідприємницьких товариств встановлюються законом (стаття 85 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частин 1, 3 статті 1 Закону України "Про громадські об`єднання" громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Громадські об`єднання утворюються і діють на принципах: добровільності; самоврядності; вільного вибору території діяльності; рівності перед законом; відсутності майнового інтересу їх членів (учасників); прозорості, відкритості та публічності. Добровільність передбачає право особи на вільну участь або неучасть у громадському об`єднанні, у тому числі в його утворенні, вступі в таке об`єднання або припиненні членства (участі) в ньому. Самоврядність передбачає право членів (учасників) громадського об`єднання самостійно здійснювати управління діяльністю громадського об`єднання відповідно до його мети (цілей), визначати напрями діяльності, а також невтручання органів державної влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в діяльність громадського об`єднання, крім випадків, визначених законом (ч. 1-3 ст. 3 Закону України "Про громадські об`єднання").

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про громадські об`єднання" членами (учасниками) громадської організації, крім молодіжної та дитячої, можуть бути особи, визначені частиною першою статті 7 цього Закону, які досягли 14 років. Вік членів молодіжної, дитячої організації визначається її статутом у межах, встановлених законом.

За приписами частин 1, 2 статті 87 Цивільного кодексу України визначено, що для створення юридичної особи її учасники (засновники) розробляють установчі документи, які викладаються письмово і підписуються всіма учасниками (засновниками), якщо законом не встановлений інший порядок їх затвердження. Установчим документом товариства є затверджений учасниками статут або засновницький договір між учасниками, якщо інше не встановлено законом.

У статуті товариства вказуються найменування юридичної особи, органи управління товариством, їх компетенція, порядок прийняття ними рішень, порядок вступу до товариства та виходу з нього, якщо додаткові вимоги щодо змісту статуту не встановлені цим Кодексом або іншим законом (ч. 1. ст. 88 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 11 Закону України "Про громадські об`єднання" статут громадського об`єднання має містити відомості про: найменування громадського об`єднання та за наявності - скорочене найменування; мету (цілі) та напрями його діяльності; порядок набуття і припинення членства (участі) у громадському об`єднанні, права та обов`язки його членів (учасників); повноваження керівника, вищого органу управління, інших органів управління (далі - керівні органи) громадського об`єднання, порядок їх формування та зміни складу, термін повноважень, а також порядок визначення особи, уповноваженої представляти громадське об`єднання, та її заміни (для громадських об`єднань, що не мають статусу юридичної особи); періодичність засідань і процедуру прийняття рішень керівними органами громадського об`єднання, у тому числі шляхом використання засобів зв`язку; порядок звітування керівних органів громадського об`єднання перед його членами (учасниками); порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності керівних органів громадського об`єднання та розгляду скарг; джерела надходження і порядок використання коштів та іншого майна громадського об`єднання; порядок створення, діяльності та припинення діяльності відокремлених підрозділів громадського об`єднання (у разі їх створення громадським об`єднанням, яке має намір здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи); порядок внесення змін до статуту; порядок прийняття рішення щодо саморозпуску або реорганізації громадського об`єднання, а також щодо використання його коштів та іншого майна, що залишилися після саморозпуску, - для громадського об`єднання, яке має намір здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи.

До матеріалів справи позивачем та відповідачем подавались копії Статуту та копії, зокрема, положення про Раду МСТ "Дружба".

Також, на вимогу місцевого господарського суду відповідачем 06.09.2021 подано копії рішення чергової конференції ГО "МСТ "Дружба" від 26.08.2017 у двох варіантах виконання змісту, зокрема з наявністю відомостей про затвердження Положень до статуту ГО "МСТ "Дружба" та без них.

Так, з наданих копій рішення вбачається, що на обох варіантах містяться підписи Голови Президії Конференції ОСОБА_6 та секретаря - ОСОБА_18. Водночас, у варіанті в якому наявні відомості про затвердження Положень до статуту ГО "МСТ "Дружба" підписи Голови Президії Конференції ОСОБА_6 та секретаря - ОСОБА_18 скріплені печаткою товариства. На іншому варіанті Рішення печатка товариства відсутня.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи те, що відповідачем подано два варіанти рішення чергової конференції ГО "МСТ "Дружба" від 26.08.2017, суд першої інстанції вірно надав перевагу та розцінив як найбільш вірогідний доказ той примірник вказаного рішення, на якому наявна печатка МСТ "Дружба" та яким затверджено перелік Положень до Статуту МСТ "Дружба".

Також, судом першої інстанції встановлено, що подані позивачем та відповідачем положення про Раду МСТ "Дружба" також мають деяку відмінність, зокрема, у поданому відповідачем разом з відзивом варіанті у п. 3.1 зазначено: "Рада обирається як з числа членів організації, які мають професійну підготовку в сфері господарської, фінансової, юридичної, громадської діяльності та/або надають значну організаційну, матеріальну або іншу підтримку функціонування організації за рекомендацією ПСТ та Конференції".

Водночас, у варіанті наданому позивачем слово "як" після слів "Рада обирається" не зазначено.

З огляду на те, що положення про Раду МСТ "Дружба" є документом, що безпосередньо унормовує особливості діяльності та управління відповідачем суд першої інстанції вірно визнав найбільш вірогідним та допустимим доказом - варіант Положення про Раду МСТ "Дружба" поданий відповідачем разом з відзивом, посвідчений його печаткою та підписом представника.

При цьому, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що вказана вище відмінність не впливає на кінцевий зміст п. 3.1 Положення про Раду МСТ "Дружба" та має ознаки технічної описки при формалізації затверджених на Конференції документів.

Пунктами 3.1 - 3.4 Статуту МСТ "Дружба" від 2016 визначено, що членами організації можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які перебувають на території України на законних підставах, які досягли 18 років, поділяють мету, завдання та напрями діяльності організації. Прийняття в члени проводиться на підставі відповідної заяви особи, яка має намір стати членом організації. Особа, що вступає до організації, вважається членом організації за умови позитивного рішення Ради та сплати вступного внеску. Інформація про членство у організації вноситься до реєстру членів організації. Підтвердженням членства організації є членська книжка (3.1. - 3.4. Статуту).

Таким чином, вказане положення статуту встановлює порядок вступу осіб до МСТ "Дружба", а також те, що підтвердженням членства організації є членська книжка та відповідне внесення інформації про учасника до реєстру членів організації.

При цьому, Положенням про членство у Громадській організації МСТ "Дружба", затвердженого рішенням конференції Громадської організації МСТ "Дружба" від 26.08.2017 визначено, що прийняття у члени організації здійснюється за рішенням Ради організації на основі письмової заяви на ім`я Голови ради організації.

Положенням про Раду затвердженого рішенням МСТ "Дружба" від 26.08.2017 вказано, що Рада обирається як з числа членів організації, які мають професійну підготовку в сфері господарської, фінансової, юридичної, громадської діяльності, та/або надають значну організаційну, матеріальну або іншу підтримку функціонування організації за рекомендацією ПТС та Конференції.

Додатковим підтвердженням того, що станом на 17.08.2019 Положенням про Раду, затвердженого рішенням МСТ "Дружба" закріплено, що до Ради можуть бути обрані лише члени МСТ "Дружба" і те, що особи які претендували на ці посади про це знали є те, що у п. 5 спірного протоколу Звітно-виборної Конференції МСТ "Дружба" від 17.08.2019 безпосередньо зазначено, що Рада обирається у складі членів МСТ "Дружба".

Зі спірного рішення Звітно-виборної Конференції МСТ "Дружба", оформленого протоколом від 17.08.2019 вбачається, що за результатами голосування вирішено обрати нову Раду МСТ "Дружба" у кількості 12 членів, а саме у складі: ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_3 .

Отже, з наведеного вбачається, що за результатами голосування 17.08.2019 до Ради МСТ "Дружба", серед інших увійшли ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Водночас, з інформаційної довідки №13/2-21 від 27.01.2021 за підписом Голови правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_5 видно, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 станом на 17.08.2019 не були членами ГО МСТ "Дружба".

Також, в матеріалах справи відсутні копії членських книжок ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , а також, не додано реєстру членів МСТ "Дружба" та заяв останніх на прийняття у члени організації, за наявності яких суд міг би встановити факт членства вказаних осіб у МСТ "Дружба".

При цьому, твердження відповідача про те, що позивач голосував на Звітно-виборчій Конференції МСТ "Дружба" від 25.08.2018 за обрання ОСОБА_4 як представника СТ "Романтик" та ОСОБА_2 як представника СТ "Імпульс" до Ради МСТ "Дружба" не може свідчити про факт членства останніх у МСТ "Дружба", а натомість може свідчити про факт порушення членами МСТ "Дружба" при прийнятті відповідного рішення положень Статуту та інших документів організації, проте вказане рішення не відноситься до предмету даного провадження, а отже, підставність його прийняття судом не встановлюється.

Щодо долучених до матеріалів справи договорів про делегування повноважень членами МСТ "Дружба", суд першої інстанції вірно зазначив, що надання у договорі про делегування повноважень стосовно членства у громадській організації МСТ "Дружба" повноваження "Уповноваженому замовника" права "бути обраним членом Ради МСТ "Дружба" свідчить про невідповідність положенням внутрішніх документів МСТ "Дружба" , оскільки в останніх зазначено, що виключно члени МСТ "Дружба" мають право бути обрані до складу Ради об`єднання.

Відтак, обраним до складу ради може бути лише член організації, а не його уповноважена особа. У зв`язку з чим, голосування мало проводитись виключно щодо осіб, які є членами організації, а не щодо їх представників, як самостійних суб`єктів.

Таким чином, договори про делегування повноважень не можуть бути підтвердженням наявності у ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 повноважень самостійно бути обраними до Ради МСТ "Дружба", натомість наявність вказаних договорів додатково підтверджує факт не перебування останніх в якості членів МСТ "Дружба" станом на 17.08.2019.

Таким чином, ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції відповідач та треті особи не надали докази, з яких суд міг би безспірно констатувати наявність факту членства ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у МСТ "Дружба" на момент прийняття оскаржуваного рішення Звітно-виборчої Конференції МСТ "Дружба" 17.08.2019, оформлене протоколом від 17.08.2019.

Враховуючи вказане вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що прийняття п. 5 рішення Звітно-виборчої Конференції МСТ "Дружба" 17.08.2019, оформлене протоколом від 17.08.2019, щодо обрання до складу ради МСТ "Дружба" ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 відбулося з порушенням положень Статуту та Положення про Раду ГО МСТ "Дружба", оскільки вказані особи не мали на той момент статусу членів МСТ "Дружба", у зв`язку з чим, вказане рішення в цій частині підлягає визнанню недійсним.

Стосовно позовної вимоги про визнання недійсним рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 21.09.2019, оформлене протоколом №9/2019, слід зазначити наступне.

За результатами прийняття Радою рішення від 21.09.2019 вбачається, що: обрано Головою Ради - ОСОБА_2; обрано заступником Голови Р Р ади - ОСОБА_3 ; включено до складу комісій та робочих груп - ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Водочас, як встановлено вище, ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не є членами МСТ "Дружба" (не має інформації, що останні станом на 21.09.2019 отримали статус учасників МСТ "Дружба") та безпідставно набули статусу членів Ради МСТ "Дружба".

Таким чином, у зв`язку з відсутністю у вказаних осіб статусу членів МСТ "Дружба", тому безпідставним є прийняття рішень Радою стосовно даних осіб, а саме: обрання Головою Ради - ОСОБА_2 ; обрання заступником Голови Ради - ОСОБА_3 ; включення до складу комісій та робочих груп - ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Отже, рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 21.09.2019, оформлене протоколом №9/2019, підлягає визнанню недійсним в частині прийняття рішень стосовно ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , а саме щодо обрання Головою Ради ОСОБА_2 ; обрання заступником Голови Ради ОСОБА_3 ; включення до складу комісій та робочих груп ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Щодо інших рішень Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 21.09.2019, оформлених протоколом №9/2019, в яких не приймають участь вказані особи ( ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ), суд вважає їх такими, що прийняті відповідно до норм чинного законодавства та Статуту, за наявності кворуму (більше 50% складу Ради з урахуванням, неправомочності голосів вказаних осіб) підписаними повноважною на той момент особою, а отже скасуванню не підлягають.

Стосовно позовних вимог в частині визнання недійсними рішень Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 05.09.2020, оформленого протоколом №12/2020; від 09.01.2021, оформленого протоколом №1/2021; від 13.03.2021, оформленого протоколом №4/13.03.2021; від 30.05.2021, оформленого протоколом №9/30.05.2021, суд першої інстанції вірно встановив, що прийняття вказаних оспорюваних рішень відбувалось за безпосередньої участі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , які як встановлено вище, незаконно були включенні до складу Ради МСТ "Дружба", а відтак, голосування за прийняття відповідних рішень здійснювалось, зокрема особами, які не мали на це відповідних повноважень.

Таким чином, позовні вимоги про визнання недійсними рішень Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 05.09.2020, оформленого протоколом №12/2020; від 09.01.2021, оформленого протоколом №1/2021; від 13.03.2021, оформленого протоколом №4/13.03.2021; від 30.05.2021, оформленого протоколом №9/30.05.2021 є похідними від позовної вимоги про визнання недійсним п. 5 рішення Звітно-виборчої Конференції МСТ "Дружба" 17.08.2019, оформленого протоколом від 17.08.2019, оскільки задоволення останньої та, відповідно, встановлення факту незаконного включення ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до складу Ради МСТ "Дружба", створює підстави для визнання недійсними рішень Ради МСТ "Дружба" після 17.08.2019, які приймались за участі вказаних осіб та були підписані особою, яка не мала правових підстав бути обраною до складу Ради, а відтак і правових підстав підписувати рішення Ради.

Відтак, оскаржувані рішення Ради МСТ "Дружба" приймались за участі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , які були присутні на всіх вищевказаних спірних засіданнях Ради МСТ "Дружба" після 17.08.2019 та приймали безпосередню участь у голосуванні на них, проте не мали на це повноважень.

Крім того, під час прийняття спірних рішень (від 05.09.2020, від 09.01.2021, від 30.05.2021) на засіданнях Ради МСТ "Дружба" ОСОБА_2 діяв як Голова Ради, ОСОБА_3, діяв як заступник Голови Ради, а ОСОБА_4, як секретар Ради.

Враховуючи вказане вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання недійсними рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 05.09.2020, оформленого протоколом №12/2020; рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 09.01.2021, оформленого протоколом №1/2021; рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 13.03.2021, оформленого протоколом № 4/13.03.2021; рішення Ради Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" від 30.05.2021, оформленого протоколом № 9/30.05.2021.

Стосовно твердження Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" про те, що юрисдикція судів не поширюється на правовідносини щодо створення громадського об`єднання чи громадської організації, визначення напрямку її діяльності, здійснення управління діяльністю, порядку та підстав набуття та припинення членства у громадській організації, а це є внутрішньо статутною діяльністю громадського об`єднання (громадської організації), суд вважає за необхідне зазначати про таке.

За змістом статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу визначено статтею 16 цього Кодексу.

Відповідно до статті 16 ЦК України захист цивільних прав та інтересів здійснюється у встановленому порядку судом шляхом: визнання цих прав; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусового виконання обов`язку в натурі; зміни правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та іншими способами відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Під захистом права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.02.2019 у справі Справа №908/581/18.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону України "Про громадські об`єднання" втручання органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб у діяльність громадських об`єднань, так само як і втручання громадських об`єднань у діяльність органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, не допускається, крім випадків, передбачених законом.

При цьому, внутрішньо статутною діяльністю громадського об`єднання (громадської організації) є питання її створення, визначення напряму діяльності, реалізація прав її членів на участь у такій діяльності у правовідносинах, що не є за своїм змістом цивільно-правовими та не впливають на повноваження громадської організації як учасника цивільних чи трудових правовідносин, які урегульовані нормами цивільного, господарського чи трудового права та стосуються цивільних прав та інтересів третіх осіб.

Водночас, набуття та втрата членства у громадській організації є реалізацією громадською організацією своїх повноважень у внутрішній статутній діяльності, тоді як звільнення з роботи керівника громадської організації чи найманих працівників є реалізацією повноважень громадської організації як учасника цивільних чи трудових правовідносин, на які поширюється юрисдикція суду.

У разі виникнення спору щодо порушення об`єднаннями громадян, їх посадовими і службовими особами прав і свобод громадянина останній має право на підставі статті 55 Конституції України звернутись за їх захистом до суду. Визначення належності питань до внутрішньоорганізаційної діяльності або виключної компетенції об`єднання громадян у кожному конкретному випадку вирішує суд у разі оскарження громадянином актів і дій таких об`єднань.

Вказана правова позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №127/21764/17.

Відтак, позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права з підстав прийняття Радою МСТ "Дружба" рішень у період з 17.08.2019 по 30.05.2021, якими, на його думку, його було як незаконно усунуто з посади Голови Ради МСТ "Дружба", так і позбавлено можливості на управління об`єднанням, шляхом обмеження його можливості впливати на результат прийняття рішень Радою МСТ "Дружба" з підстав включення до складу Ради осіб, які не є членами МСТ "Дружба" та не мають права брати участь у прийнятті відповідних рішень. Також підставами позову стало порушення процедури прийняття рішень Радою МСТ "Дружба".

Отже, даний позов подано на захист права позивача на участь у діяльності органу управління ГО МСТ "Дружба", реалізації ним права бути керівником цього органу, а також реалізації його права як учасника контролю за правомочністю прийняття рішень Радою МСТ "Дружба".

Вбачається та встановлено судом вище, що вказані рішення Ради зачіпають як права позивача щодо здійснення діяльності з управління юридичною особою як членом та учасником керівного органу (його керівником) такої юридичної особи, так і процедуру прийняття таких рішення, що не можна вважати внутрішньо статутною діяльністю об`єднання.

Подібна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №127/21764/17.

При цьому, визнаючи недійсним рішення Ради МСТ "Дружба", суд не встановлює порядок та підстави набуття та припинення членства у громадській організації, водночас, а лише надає правову оцінку та встановлює факт порушення Радою МСТ "Дружба" положень Статуту та/або інших установчих документів, що призвело до порушення прав позивача.

Таким чином, визнання судом недійсними рішень Ради МСТ "Дружба" у даному випадку не є втручанням у внутрішньо статутну діяльність даного об`єднання, а спрямоване на відновлення порушеного права позивача, захист якого йому гарантує Конституція та Закони України.

Стосовно позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 258 Цивільного кодексу України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.

Частиною 1 статті 268 Цивільного кодексу України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Так, з інформаційної довідки №13/2-21 віл 27.01.2021 за підписом Голови правління ГО МСТ "Дружба" ОСОБА_5 вбачається, що позивачу стало відомо, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 станом на 17.08.2019 не були членами ГО МСТ "Дружба", тобто вказану інформацію позивач отримав 27.01.2021.

Твердження відповідача про те, що позивач у 2018 році голосував на Звітно-виборчої конференції МСТ "Дружба" за обрання ОСОБА_2 , та ОСОБА_4 , до складу Ради МСТ "Дружба" не може підтверджувати факту обізнаності позивача про те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_3 на той момент не мали статусу членів МСТ "Дружба", проте, як вже зазначалось вище, може підтверджувати наявність порушень при прийнятті відповідного рішення.

Враховуючи вказане вище, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не пропущено строк позовної давності для подання відповідної позовної заяви, оскільки останній довідався про обставини свого порушеного права 27.01.2021, а позовну заяву подав 02.04.2021 таким чином не пропустивши строк позовної давності.

Посилання апелянта на те, що деякі копії документів долучені позивачем до позовної заяви засвідчені неналежним чином, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки, як зазначає позивач та третя особа-4 МСТ "Дружба" були надані і засвідченні Головою Правління відповідача копії Положень, зроблених з оригіналів документів, які знаходились в МСТ "Дружба", і якими керувалися в своїй діяльності члени і керівні органи організації. Водночас, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідачем не було долучено оригінали або належним чином завірені копії Положень та не спростовано наявність або відсутність у нього вказаних документів.

На переконання колегії суддів апеляційного господарського суду, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" на рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Громадської організації Масив садівницьких товариств "Дружба" на рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 14.09.2021 у справі № 911/988/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на Громадську організацію Масив садівницьких товариств "Дружба".

4. Матеріали справи №911/988/21 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 31.01.2022.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді В.В. Сулім

О.М. Коротун