ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
01.02.2022 Справа № 905/234/22
Господарський суд Донецької області у складі судді Кучерявої О.О.,
розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Українська залізниця», м.Київ в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця», м.Дніпро
до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРАМЕТ», м.Маріуполь
про стягнення 186 715,00 гривень штрафу, -
Акціонерне товариство «Українська залізниця», м.Київ в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця», м.Дніпро Акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулось до Господарського суду Донецької області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРАМЕТ», м.Маріуполь про стягнення 186 715,00 гривень штрафу.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невідповідність фактичної маси вантажу у вагоні №66240540 зазначеній у накладній №38117198, що підтверджується складеним комерційним актом №450003/839/1029 від 05.09.2021.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2022 для розгляду даної справи визначено суддю Кучеряву О.О.
Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у Главі 1 Розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.
За змістом п.п.3, 5, 8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Відповідно до ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування; достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (ч.1 ст.76, ст.78 ГПК України).
За приписами ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.91 ГПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
За змістом ч.8 ст.42 вказаного кодексу, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Разом з тим, порядок засвідчення копій документів визначений п.5.26 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020), відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають наступні елементи: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.
Згідно з висновком щодо застосування норм права, який викладений у постанові Верховного суду від 11.07.2018 у справі №904/8549/17, неналежним чином засвідчені документи є недопустимими доказами у справі.
До позовної заяви позивачем, зокрема, додана копія комерційного акту засвідчена юрисконсультом Березою В.В.
Відповідно до ч.3 ст.56 ГПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Згідно з положеннями статті 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи; довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Таким чином, право на представництво юридичної особи, у тому числі на підписання документів від її імені, пов`язане з наявністю акта органу управління юридичної особи, яким ця юридична особа наділяє посадову особу повноваженнями вчиняти певні юридичні дії.
До позовної заяви не додані документи на підтвердження обсягу повноважень посадової особи, що засвідчила вказаний вище комерційний акт, доданий до позовної заяви, а також факту перебування підписанта на відповідній посаді.
Судом також встановлено, що додана копія комерційного акту надана у непридатному для читання вигляді; містять засвітлені при друкуванні, нечіткі ділянки тексту, що унеможливлює однозначне сприйняття його змісту.
Крім того копія комерційного акту зроблена не з оригіналу, а з копії, що не тільки призводить до нечіткості тексту, а й свідчить про невідповідність копій вимогам Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом №55 від 07.04.2003 Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики.
Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.
Керуючись статтями 162, 164, 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, суд,-
1. Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця», м.Київ в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця», м.Дніпро Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРАМЕТ», м.Маріуполь про стягнення 186 715,00 гривень штрафу - залишити без руху.
2. Встановити позивачу строк 5 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків, зокрема, шляхом надання суду:
- у придатному для читання вигляді належним чином завірену копію комерційного акту №450003/839/1029 від 05.09.2021 та оригінал для огляду;
- документи на підтвердження обсягу повноважень Березою В.В., яка засвідчила комерційний акт №450003/839/1029 від 05.09.2021.
3. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.
4. У разі невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику відповідно до п.п. 4, 5 ст. 174 ГПК України.
5. Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Кучерява