ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2022 р. Справа №903/488/21

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючого судді Кордюк Г.Т.

суддів Матущака О.І.

Плотніцького Б.Д.

при секретарі судового засідання Матіїшин Х.В.,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» за №26/11/01 від 24.11.2021 (вх. № 01-05/4002/21 від 30.11.2021)

на рішення Господарського суду Львівської області від 05.11.2021

у справі № 903/488/21 (суддя Коссак С.М.)

за позовом: Комунального підприємства «Волинська обласна інфекційна лікарня» Волинської обласної ради

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум»

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів,

за участі представників сторін від:

позивача не з`явився;

відповідача не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

25.06.2021 у Господарський суд Волинської області звернулось Комунальне підприємство «Волинська обласна інфекційна лікарня» Волинської обласної ради (далі по тексту КП «Волинська обласна інфекційна лікарня») з позовом до Товриства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (далі по тексту ТОВ «Кастум») про визнання недійсними додаткових угод №1-9 до договору №198 від 06.01.2021 про постачання природного газу та стягнення 193 492,28 грн. зайво сплачених коштів (у подальшому вказана сума була збільшена до 221 855,14 грн.).

В обґрунтування позову покликається на те, що внаслідок укладення 9 оспорюваних додаткових угод ціна за одиницю товару, визначеного в договорі, з початку його дії збільшилась з 3 690,00 грн. до 8 333,23 грн., тобто на 125,83%, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону №114-IX від 19.09.2019), якою не допускається збільшення ціни за одиницю товару більш як на 10%. З огляду на це позивач на підставі ст.ст. 3, 203, 215 ЦК України просить суд визнати недійсними оспорювані додаткові угоди. Оскільки додаткові угоди не створюють жодних правових наслідків, окрім тих, що пов`язані з їх недійсністю, то позивач просить стягнути з відповідача суму зайво сплачених коштів.

Ухвалою Господарського суду Волинської області від 30.06.2021 у справі №903/488/21 вказану вище позовну заяву на підставі ч. 5 ст. 29 ГПК України передано до Господарського суду Львівської області за територіальною підсудністю.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 05.11.2021 у справі №903/488/21 вищезазначений позов задоволено повністю. Визнано недійсною додаткову угоду №1 від 11.01.2021, додаткову угоду №2 від 11.01.2021, додаткову угоду №3 від 11.01.2021, додаткову угоду №4 від 12.01.2021, додаткову угоду №5 від 12.01.2021, додаткову угоду №6 від 13.01.2021, додаткову угоду №7 від 15.01.2021, додаткову угоду №8 від 28.01.2021, додаткову угоду №9 від 03.02.2021 до договору на постачання природного газу №198 від 06.01.2021, укладеного між Комунального підприємства «Волинська обласна інфекційна лікарня» Волинської обласної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум». Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» на користь Комунального підприємства «Волинська обласна інфекційна лікарня» Волинської обласної ради грошові кошти в розмірі 221 855,14 грн. та 5'597,82 грн. судового збору.

Вказане рішення мотивоване тим, що суд встановив невідповідність додаткових угод №1-9 до договору №198 від 06.01.2021 про постачання природного газу вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону №114-IX від 19.09.2019), а тому на підставі ст.ст. 3, 203, 215 ЦК України дійшов до висновку про наявність правових підстав для визнання їх недійсними та задоволення похідної вимоги про стягнення з відповідача грошових коштів, які зайво сплачені внаслідок укладення оспорюваних додаткових угод, що не відповідали вимогам закону.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ТОВ «Кастум» звернулося до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Львівської області від 05.11.2021 скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що:

1)суд першої інстанції не врахував вільне волевиявлення позивача на укладення оскаржуваних додаткових угод, що свідчить про його взаємосуперечливу поведінку та зловживання правом;

2)висновок суду про те, що матеріали справи не містять документального підтвердження коливання цін, не відповідає фактичним обставинам, які вбачаються з довідок торгово-промислової палати, що є належними доказами по справі, однак безпідставно не враховані судом.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач погоджується з висновками місцевого господарського суду, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення місцевого господарського суду без змін. Доводи відзиву на апеляційну скаргу аналогічні висновкам місцевого господарського суду, що викладені у оскаржуваному рішенні.

У судове засідання 31.01.2022 представники сторін в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце слухання справи, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень №0897 та №089, згідно яких ухвала суду від 17.12.2021 про призначення справи до розгляду завчасно вручена представникам сторін. З огляду на належне повідомлення сторін суд ухвалив у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України здійснювати розгляд справи без участі їх представників.

Згідно з ст. 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши доводи і заперечення наведені в апеляційній скарзі та у відзиві, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування судом першої інстанцій норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Згідно зі встановленими судом першої інстанції та неоспореними обставинами, а також обставини, встановленими судом апеляційної інстанції, і визначеними відповідно до них правовідносини вбачається, що на виконання положень Закону України «Про публічні закупівлі», сторони уклали договір про постачання природного газу №198 від 06.01.2021 (надалі договір про закупівлю).

Відповідно до п.1.5. договору про закупівлю відповідач (за договором постачальник) передає позивачу (за договором споживач) природний газ обсягом 110,000 тисяч метрів кубічних в період з 06 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року.

Пунктом 3.2. договору про закупівлю ціна газу (ціна за одиницю товару), що постачається на умовах цього договору за 1 000 кубічних метрів становить 3 690,00 грн. з ПДВ. Вказана ціна є дійсною щодо поставки обсягів газу визначених у п.1.5.договору.

Пунктом 3.7 договору про закупівлю загальна вартість договору складає 405 900,00 грн.

Додатковими угодами: №1 від 11.01.2021, №2 від 11.01.2021, №3 від 11.01.2021, №4 від 12.01.2021, №5 від 12.01.2021, №6 від 13.01.2021, №7 від 15.01.2021, №8 від 28.01.2021, №9 від 03.02.2021 до договору на постачання природного газу №198 від 06.01.2021 року внесено зміни до п3.2. договору про закупівлю в сторону збільшення ціни за одиницю товару. Станом на останні зміни ціна становила 8 333, 23 грн. з ПДВ.

Матеріали справи містять цінові довідки, надані відповідачем як необхідність підняття ціни на постачання газу, а саме:

цінову довідку №1/21 від 04 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 04.12.2020 та на 04.01.2021 склала коливання ціни газу +30,76%;

цінову довідку №11/21 від 05 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі GASPOOL до кордону України станом на дати 21.12.2020 та на 05.01.2021 склала коливання ціни газу +24,74%;

цінову довідку №53/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 11.01.2021 та на 12.01.2021 склала коливання ціни газу +7,71%;

цінову довідку №37/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі CEGH до кордону України станом на дати 07.01.2021 та на 09.01.2021 склала коливання ціни газу +9,34%;

цінову довідку №39/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 06.01.2021 та на 11.01.2021 склала коливання ціни газу +10,86%;

цінову довідку №38/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі NGG до кордону України станом на дати 08.01.2021 та на 11.01.2021 склала коливання ціни газу +3,60%;

цінову довідку №79/21 від 14 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 12.01.2021 та на 13.01.2021 склала коливання ціни газу +14,69%;

цінову довідку №130/21 від 20 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 07.01.2021 та на 08.01.2021 склала коливання ціни газу +9,62%;

цінову довідку №151/21 від 22 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 19.01.2021 та на 20.01.2021 склала коливання ціни газу +4/,95%;

цінову довідку №189/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 20.01.2021 та на 23.01.2021 склала коливання ціни газу +6,58%;

цінову довідку №223/21 від 01 лютого 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 27.01.2021 та на 29.01.2021 склала коливання ціни газу +5,43%.

Матеріали справи також містять обґрунтування аномально низької ціни ТОВ «Кастум» від 17.12.2020 вих.№17/12/01, де зазначено кінцеву ціну тендерної пропозиції ТОВ «Кастум» за результатами аукціону, що складає 405 900,00 грн., що в розрахунку за 1000 м.куб. дорівнює 3 690,00 грн. Зазначена цінова пропозиція відображено і в укладеному між сторонами договорі. Відповідно до п.3.2 Договору про закупівлю ціна газу становить 3 690,00грн. з ПДВ. Згідно з п.3.7. договору загальна сума вартості газу складає 405 900,00грн. з ПДВ. При цьому відповідач зазначив, що дана ціна є актуальна і є результатом досягнення економії завдяки особливому порядку надання послуг.

Згідно акту №РН 0000120 від 25.02.2021 позивач отримав газ у січні 2021 року у кількості 14.76963 т.куб.м. на загальну суму 123 078,76 грн. ,що сплачені платіжним дорученням №88 від 15 лютого 2021 року; згідно акту №РН-0000312 від 28.02.2021 здачі-прийняття газу у лютому 2021 отримав газ 17.46232 т.куб.м. на суму 145 517, 57 грн., що сплачені платіжним дорученням №184 від 10 березня 2021 року; згідно акту № РН-000462 від 31.03.2021 отримав у березні 15.54823 т.куб.м. на суму 129 567,01 грн., що сплачені платіжним дорученням №319 від 08 квітня 2021 року.

Сторони уклали договір на виконання положень Закону України «Про публічні закупівлі», який визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. Також, як зазначено у преамбулі закону, цей Закон також має на меті адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин, надалі Закон про закупівлю) закупівлі здійснюються за такими принципами:

1) добросовісна конкуренція серед учасників;

2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;

3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;

4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;

5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ст.41 Закону про закупівлю Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати:

1) відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю;

2) копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

У разі якщо переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є об`єднання учасників, копія ліцензії або дозволу надається одним з учасників такого об`єднання учасників.

Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Згідно з ч. 4 ст. 41 названого Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно із ч. 5 ст. 41 цього Закону істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії, тощо.

Відповідно до ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно із ч.1-3 ст.180 ГК України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Відповідно до листа Мінекономіки України від 24.11.2020 № 3304-04_69987-06 «Щодо укладення, виконання, зміни та розірвання договору про закупівлю» (лист має інформаційний характер) роз`яснено, що зміна істотних умов договору про закупівлю у випадках, встановлених частиною п`ятою статті 41 Закону, може здійснюватися саме у разі та у спосіб, що передбачені договором про закупівлю. При цьому порядок зміни умов договору про закупівлю визначається замовником самостійно та з дотриманням законодавства в цілому. Внесення змін до договору про закупівлю у випадках, які передбачені Законом та умовами такого договору, має відбуватися шляхом укладення додаткової угоди, а також бути обґрунтованим та документально підтвердженим у спосіб, встановлений у договорі. Кожен із цих випадків застосовується у залежності від виникнення підстав, що спричинили внесення відповідних змін у договір про закупівлю. У зв`язку з тим, що зміни у передбачених випадках можуть відбуватися як в бік збільшення, так і в бік зменшення, ціна договору про закупівлю може змінюватися в залежності від таких змін без зміни обсягу закупівлі. Пункти 1-7 частини п`ятої статті 41 Закону не передбачають випадків щодо збільшення обсягів закупівлі після підписання договору про закупівлю до повного виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі. Поряд з цим, випадки, зазначені у пунктах 3-5 частини п`ятої статті 41 Закону не передбачають можливості ані збільшення суми договору про закупівлю, ані зміни обсягів закупівлі після підписання договору про закупівлю. Пункти 1, 2 частини п`ятої статті 41 Закону передбачають випадки щодо зменшення обсягів закупівлі після його підписання до повного виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі. Разом з тим, збільшення суми договору про закупівлю після його підписання можливе у випадках, передбачених пунктами 6, 7 частини п`ятої статті 41 Закону без зміни обсягу закупівлі.

Норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону поширюється на договори про закупівлю, у разі якщо предметом закупівлі є товар. Під пропорційністю розуміється збільшення ціни саме на такий відсоток, на який відбулося коливання на ринку, але не більше ніж на 10 відсотків. У разі збільшення ціни має зменшуватися кількість товару. Розрахунок відсотків зміни ціни і кількості здійснюється у додатковій угоді від ціни підписаного договору, а у наступних додаткових угодах за потреби - від останньої зміни ціни та кількості.

Інформацію щодо коливання ціни товару на ринку можуть надавати уповноважені на те згідно з законодавством органи, установи, організації. Перелік таких організацій не є вичерпним.

Наприклад, це може стосуватися різних продуктів харчування, ціна на які пов`язана із зростанням цін на споживчому ринку та може підтверджуватися інформацією, зокрема, від органів державної статистики.

Після підписання договору про закупівлю сторони можуть внести зміни до договору про закупівлю на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону за умови, що такі зміни відбуватимуться не частіше, ніж один раз на 90 днів. Це обмеження не розповсюджується на договори про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Станом на момент підписання договору між учасниками справи ними було погоджено всі істотні умови договору - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог ч .3 ст.180 ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Пропонуючи збільшення ціни газу відповідач обґрунтовував ціновими довідками Харківської торгово-промислової палати, які ґрунтувалися на інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» шляхом коливання вартості природного газу на європейському хабі NGG (газорозпридільний центр, який знаходиться в Німеччині і є міжнародним майданчиком для торгівлі газу) до кордону України та європейському хабі TTF (газорозпридільний центр, який знаходиться в Нідерландах і міжнародним майданчиком для торгівлі газом) до кордону України.

Зокрема, як зазначено вище, матеріали справи містять:

цінову довідку №1/21 від 04 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 04.12.2020 та на 04.01.2021 склала коливання ціни газу +30,76%;

цінову довідку №11/21 від 05 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі GASPOOL до кордону України станом на дати 21.12.2020 та на 05.01.2021 склала коливання ціни газу +24,74%;

цінову довідку №53/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 11.01.2021 та на 12.01.2021 склала коливання ціни газу +7,71%;

цінову довідку №37/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі CEGH до кордону України станом на дати 07.01.2021 та на 09.01.2021 склала коливання ціни газу +9,34%;

цінову довідку №39/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 06.01.2021 та на 11.01.2021 склала коливання ціни газу +10,86%;

цінову довідку №38/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі NGG до кордону України станом на дати 08.01.2021 та на 11.01.2021 склала коливання ціни газу +3,60%;

цінову довідку №79/21 від 14 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 12.01.2021 та на 13.01.2021 склала коливання ціни газу +14,69%;

цінову довідку №130/21 від 20 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 07.01.2021 та на 08.01.2021 склала коливання ціни газу +9,62%;

цінову довідку №151/21 від 22 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 19.01.2021 та на 20.01.2021 склала коливання ціни газу +4/,95%;

цінову довідку №189/21 від 12 січня 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 20.01.2021 та на 23.01.2021 склала коливання ціни газу +6,58%;

цінову довідку №223/21 від 01 лютого 2021 року, видану Харківською торгово-промисловою палатою за замовленням відповідача, що на підставі інформації Товарної біржі «Українська енергетична біржа» вартість природного газу на європейському хабі TTF до кордону України станом на дати 27.01.2021 та на 29.01.2021 склала коливання ціни газу +5,43%.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження ринкової вартості газу на момент укладення договору №198 від 06.01.2021, що б дало можливість порівняти рівень цін в контексті збільшення чи зменшення упродовж періоду з 06.01.2021 по 03.02.2021, чому рівень цін визначений саме до кордону України. З огляду на це спростовуються доводи апелянта про те, що вищезазначені докази є належними.

У кожній із зазначених довідок Харківської промислово-торгової палати у п.9 вказано, що довідка носить фактографічно-інформаційний характер та не враховує умов договорів та контрактів.

Матеріали справи містять обґрунтування аномально низької ціни ТОВ «Кастум» від 17.12.2020 вих.№17/12/01, де зазначено кінцеву ціну тендерної пропозиції ТОВ «Кастум» за результатами аукціону, що складає 405 900,00 грн., що в розрахунку за 1000 м.куб. дорівнює 3 690,00грн. Зазначена цінова пропозиція відображено і в укладеному між сторонами договорі. Відповідно до п.3.2 Договору про закупівлю ціна газу становить 3 690,00грн. з ПДВ. Згідно з п.3.7. договору загальна сума складає вартості газу складає 405 900,00грн. з ПДВ. При цьому відповідач зазначив, що дана ціна є актуальна і є результатом досягнення економії завдяки особливому порядку надання послуг.

Отже, ТОВ «Кастум» передбачив всі ризики господарської діяльності в контексті постачання газу і участі в тендері, обґрунтував ціну газу, а відтак підставність внесення змін зразу після укладення договору як переможця торгів є невиправданим.

Станом на дату укладення додаткової угоди №9 від 03.02.2021 до договору №198 від 06.01.2021 року ціна газу складає 8 333,23 грн. з ПДВ. При цьому у п.4 цієї додаткової угоди зазначено, що вона є невід`ємною частиною договору №198 від 06.01.2021 та набирає чинності з моменту її підписання сторонами та поширює свою дію на період з 06.01.2021.

Отже, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що в спірній ситуації має місце суттєве підвищення ціни на газ, що не відповідає тендерним пропозиціям та умовам договору.

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином, зокрема відповідно до умов договору.

Частиною 1 ст. 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Закон «Про публічні закупівлі» не містить виключень з цього правила.

Отже, зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (ст. 13 ЦК України).

Таким чином, зміна умов договору відбувається за згодою обох сторін. У п. 10.2 договору передбачено, що усі зміни до договору оформлюються письмово та підписуються повноважними особами сторін.

Так, ст. 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми закону нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.

Відповідно до ст. 5 Закону «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Таким чином суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого «каскадного» укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.

Пунктом 3.7 договору про закупівлю загальна вартість договору складає 405 900,00 грн.

Згідно акту №РН 0000120 від 25.02.2021 позивач отримав газ у січні 2021 року у кількості 14.76963 т.куб.м. на загальну суму 123 078,76 грн. ,що сплачені платіжним дорученням №88 від 15 лютого 2021 року; згідно акту №РН-0000312 від 28.02.2021 здачі-прийняття газу у лютому 2021 отримав газ 17.46232 т.куб.м. на суму 145 517, 57 грн., що сплачені платіжним дорученням №184 від 10 березня 2021 року; згідно акту № РН-000462 від 31.03.2021 отримав у березні 15.54823 т.куб.м. на суму 129 567,01 грн., що сплачені платіжним дорученням №319 від 08 квітня 2021 року.

Отже, загальна кількість отриманого газу складає 47.78018 т.куб.м. на суму 398 163,34 грн. з ПДВ. На дату підписання договору з врахуванням тендерних пропозицій ціна газу за 1000 куб.м. склала 3 690,00грн. з ПДВ. При оплаті такої кількості газу за початковою ціно. Ціна газу склала б: 3 690,00грн. х 47.780 т.куб.м. =176 308,20грн.

Відтак, переплата газу складає 398 163.34 грн.-176 308,20 грн.=221 855,14 грн., що становить ціну позову та обґрунтована матеріалами справи (у прохальній частині позову позивачем допущена арифметична помилка).

Щодо аргументів скаржника про значний проміжок між датою формування тендерної пропозиції та датою укладення договору (в середньому близько двох місяців), волатильність цін на ринку природного газу, яка й викликає необхідність постійного коригування договірної ціни, суд зауважує, що відповідно до принципу прозорості торгів та стандартів добросовісної ділової практики сторони в договорі мали б закласти певну формулу та порядок перерахунку ціни (так зване "цінове застереження"). Це призвело б до прозорості закупівель - адже замовник би розумів, що ціна може бути перерахована.

Обидві сторони не могли не розуміти особливості функціонування ринку газу (тобто постійне коливання цін на газ, їх сезонне зростання-падіння були прогнозованими). Тому сторони не були позбавлені можливості визначити в договорі порядок зміни ціни, зокрема, які коливання ціни надають право на перерахунок ціни (порогові показники), формулу розрахунку нової ціни, якими саме документами має підтверджуватися коливання цін на ринку товару. Враховуючи, що договір не містив відповідних застережень та положень, зазначені аргументи скаржника відхиляються.

Чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання. Такі органи і такі документи можуть визначатися замовником при формуванні тендерної документації, а сторонами - при укладенні договору (відповідно до тендерної документації).

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Періодом постачання газу у тендерній закупівлі визначено рік. Таким чином, беручи участь у процедурі публічних закупівель, товариство самостійно визначаючи ціну на предмет закупівлі, з урахуванням власного економічного обґрунтування рентабельності підприємства і можливості виконати взяті зобов`язання упродовж дії договору, чітко усвідомлювало свою можливість поставки товару за заявленими цінами протягом дії договору, адже вчиненню таких дій повинні передувати організаційні дії щодо закупки товару до сезонного здорожчання та його зберігання. Саме по собі коливання цін на ринку - природна обставина ринкових відносин, яка повинна братися до уваги при укладенні договорів з урахуванням підприємницького ризику. Саме лише коливання цін не є безумовною підставою внесення змін до договору.

Мінекономіки України у листі за №3302- 06/34307-06 від 27.10.2016 «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю» (лист має інформаційний характер) роз`яснило, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим. Тобто відповідні документи, що підтверджують коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

При цьому коливання ціни на ринку повинно відбуватись саме після підписання договору.

Відтак, правомірність збільшення ціни за одиницю товару та укладення додаткових угод щодо збільшення ціни товару має залежати від наявності коливання цін на ринку з часу укладення договору про постачання природного газу №198 від 06.01.2021 до моменту укладення оспорюваних правочинів та за умови документального підтвердження даних обставин.

Разом з тим, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що надані відповідачем довідки не можуть вважатись належними та допустимими доказами на підтвердження факту коливання ціни на товар. Оскільки у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.

Надані ТОВ «Кастум» на підтвердження коливання ціни на газ цінові довідки Харківської торгово-промислової палати щодо коливання ціни на товар в межах зазначених періодів не містять, натомість містять інформацію лише про ціну товару (природного газу) на певне число та рівень коливання ціни між вказаними датами. Зокрема, у вказаних документах не наведено розрахунок вартості газового палива станом на попередні календарні дати, у тому числі на дату подання цінової пропозиції, дату укладення Договору про закупівлю, не наведено динаміку зміни ціни в бік збільшення або зменшення за такими параметрами.

Суд вважає, що цінова довідка не містить належного обґрунтування для зміни істотних умов договору відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».

Також слід зазначити про незначний проміжок між датою формування тендерної пропозиції, укладення Договору про закупівлю та датою укладення додаткових договорів до Договору про закупівлю: Договір про закупівлю укладений 06.01.2021, додаткові угоди до нього три від 11.01.2021 року, дві від 12.01.2021 року, одна - від 13.01.2021 року, від 15.01.2021 року, від 28.01.2021 року та 03.02.2021 року. Збільшення цін на ринку природного газу, що викликає необхідність постійного коригування договірної ціни, не відповідає принципу прозорості торгів та стандартів добросовісної ділової практики. Сторони в договорі мали б закласти певну формулу та порядок перерахунку ціни (так зване "цінове застереження"), що призвело б до прозорості закупівель і можливості розуміти алгоритм перерахунку ціни договору в контексті цін на природний газ на ринку.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 ЦК України встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим актам законодавства, а також моральним засадам суспільства; 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину, має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з ст. 207 ГК України господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

За даних обставин суд дійшов до висновку, що додаткова угода №1 від 11.01.2021, додаткова угода №2 від 11.01.2021, додаткова угода №3 від 11.01.2021, додаткова угода №4 від 12.01.2021, додаткова угода №5 від 12.01.2021, додаткова угода №6 від 13.01.2021, додаткова угода №7 від 15.01.2021, додаткова угода №8 від 28.01.2021, додаткова угода №9 від 03.02.2021 до договору на постачання природного газу №198 від 06.01.2021 року, укладеного між Комунального підприємства «Волинська обласна інфекційна лікарня» Волинської обласної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «КАСТУМ» всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», тому позовні вимоги про визнання вказаних додаткових угод недійсними є такими, що підлягають до задоволення.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар, за відсутності для цього визначених Законом підстав, спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою Закону України «Про публічні закупівлі» (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №907/788/18).

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Системний аналіз положень ст.ст. 11, 177, 202, ст. 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).

Загальна умова частини першої ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли правочин утворює правову підставу для набуття (збереження) майна, ст. 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Таким чином, договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень ст. 1212 ЦК.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03.06.2015 №6-100цс15, постановах Верховного Суду України від 25.02.2015 №3-11гс15 та від 24.09.2014 №6-122цс14.

Виключенням є випадки, коли майно безпідставно набуте у зв`язку з зобов`язанням (правочином), але не відповідно до його умов.

Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

У справі, що розглядається, недійсними є додаткові угоди №1-9 до договору. Недійсність цих додаткових угод не означає відсутність між сторонами договірних відносин, адже відносини між ними врегульовані договором, тобто зобов`язання є договірними.

Надаючи нормативну-правову кваліфікацію правовідносинам сторін договору, апеляційний суд зазначає, відповідно до ст. 12 Закону "Про ринок природного газу" постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Права та обов`язки постачальників і споживачів визначаються цим Законом, ЦК України і ГК України, правилами постачання природного газу, іншими нормативно-правовими актами, а також договором постачання природного газу.

У ч. 2 ст. 712 ЦК передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК України, а не ст. 1212 ЦК України, як це зазначив суд першої інстанції.

"Купівля-продаж" і тому як правова підстава такого повернення не може бути застосована ст. 1212 ЦК України.

Разом з тим неправильна кваліфікація спірних правовідносин не потягнуло прийняття неправильного рішення по суті спору.

Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються договором.

Судом встановлено, що пунктом 3.7 договору про закупівлю загальна вартість договору складає 405 900,00 грн.

Згідно акту №РН 0000120 від 25.02.2021 позивач отримав газ у січні 2021 року у кількості 14.76963 т.куб.м. на загальну суму 123 078,76 грн. ,що сплачені платіжним дорученням №88 від 15 лютого 2021 року; згідно акту №РН-0000312 від 28.02.2021 здачі-прийняття газу у лютому 2021 отримав газ 17.46232 т.куб.м. на суму 145 517, 57 грн., що сплачені платіжним дорученням №184 від 10 березня 2021 року; згідно акту № РН-000462 від 31.03.2021 отримав у березні 15.54823 т.куб.м. на суму 129 567,01 грн., що сплачені платіжним дорученням №319 від 08 квітня 2021 року.

Отже, загальна кількість отриманого газу складає 47.78018 т.куб.м. на суму 398 163,34 грн. з ПДВ. На дату підписання договору з врахуванням тендерних пропозицій ціна газу за 1000 куб.м. склала 3 690,00грн. з ПДВ. При оплаті такої кількості газу за початковою ціно. Ціна газу склала б: 3 690,00грн. х 47.780 т.куб.м. =176 308,20грн.

Відтак, переплата газу складає 398 163.34 грн.-176 308,20 грн.=221 855,14 грн., що становить ціну позову та обґрунтована матеріалами справи (у прохальній частині позову позивачем допущена арифметична помилка).

Твердження позивача, які викладені у відзиві відповідають фактичним обставинам справи, а тому є обґрунтованими та враховуються апеляційним господарським судом.

З огляду на вищезазначене, апелянтом не спростовано наведених висновків суду першої інстанції, які тягли б за собою наслідки у вигляді скасування прийнятого судового рішення та не доведено неправильного застосування норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують встановлені місцевим господарським судом обставин по справі та його правильні висновки, а тому апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» за №26/11/01 від 24.11.2021 (вх. № 01-05/4002/21 від 30.11.2021) підлягає залишенню без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - залишенню без змін.

Відповідно до ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1-3 статті 86 ГПК України (в редакції Закону №132-IX від 20.09.2019), суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи залишення апеляційних скарг без задоволення, апеляційний господарський суд дійшов до висновку про покладення судового збору за подання апеляційної скарги на апелянта.

Керуючись ст. ст. 236, 269, 270, 275, 276, 281-284 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» за №26/11/01 від 24.11.2021 (вх. № 01-05/4002/21 від 30.11.2021) - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Львівської області від 05.11.2021 у справі №903/488/21 залишити без змін.

Судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 8 396,73 грн. покласти на апелянта.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її прийняття згідно зі ст.ст. 286-289 ГПК України.

Справу скерувати на адресу місцевого господарського суду.

Головуючий-суддя: Г.Т. Кордюк

Судді: О.І. Матущак

Б.Д. Плотніцький

Повний текст постанови виготовлено 01.02.2022.