ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2022 року Справа № 923/1382/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М. Б., розглянувши справу

за позовом: Акціонерного товариства "Херсонобленерго"

до відповідача: Приватного акціонерного товариства "Каховський завод електрозварювального устаткування", м.Каховка

про стягнення 81494,37 грн.

Позивач Акціонерне товариство "Херсонобленерго" звернувся до Господарського суду Херсонської області із позовом до Приватного акціонерного товариства "Каховський завод електрозварювального устаткування" про стягнення вартості не облікованої електричної енергії в сумі 81494,37 грн.

Ухвалою від 26.10.21 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків.

У встановлений господарським судом строк позивачем усунуто недоліки позову, про що подано відповідну заяву і докази.

Ухвалою суду від 01.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

Ухвалою від 06.12.2021, з урахуванням приписів ч.11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, позовну заяву Акціонерного товариства "Херсонобленерго" залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків.

На виконання вимог суду позивачем усунуто недоліки позовної заяви, про що подано відповідну заяву і докази.

Ухвалою від 13.12.2021 розгляд справи продовжено.

Відповідач відзив на позовну заяву не надав, ухвала господарського суду від 01.11.2021 про відкриття провадження у справі отримана уповноваженою особою відповідача 05.11.2021, що підтверджено повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення №836, отже останній є належним чином повідомлений про розгляд даної справи господарським судом.

Відповідно до ч.9 ст.165 Господарського процесуального кодексу України, яка кореспондується із ч.2 ст.178 цього Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст.13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З урахуванням наведеного, розгляд справи проводився за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Судове рішення підписано без його проголошення у відповідності до приписів ч.4 ст.240 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд, -

в с т а н о в и в:

Позивач Акціонерне товариство "Херсонобленерго" звернувся до Господарського суду Херсонської області із позовом до Приватного акціонерного товариства "Каховський завод електрозварювального устаткування" про стягнення вартості не облікованої електричної енергії в сумі 81494,37 грн.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Як слідує з матеріалів справи та встановлено господарським судом, 12.11.2003 між Акціонерним товариством "Херсонобленерго" та Приватним акціонерним товариством "Каховський завод електрозварювального устаткування" було укладено Договір про постачання електричної енергії №1, за умовами якого Постачальник продає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує Постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами Договору.

В п.4.4 Договору сторони дійшли згоди про те, що у разі виявлення однією із Сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачено застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох Сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта.

Відповідно до Акту про заміну приладів обліку і акту опломбування №190031, 15.03.2018 на об`єкті Споживача "Теплиці", за адресою с. Коробки, вул. Терни, буд. 4 встановлено електролічильник №082133.

Згідно Акту технічної перевірки приладу обліку №190497 від 15.03.2018, зауважень до роботи приладу обліку - лічильника №082133 не виявлено.

Як слідує з матеріалів справи, 30.04.2020 працівниками Акціонерного товариства "Херсонобленерго" під час перевірки дотримання споживачами вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП 14.03.2018 №312, за адресою Каховський район, с. Коробки, вул. Терни, буд. 4 на об`єкті Споживача ПАТ "Каховський завод електрозварювального устаткування" - "Теплиці" виявлено, що споживачем вчинено дії, що призвели до заниження показів лічильника електричної енергії та урахування спожитої електричної енергії не в повному обсязі, а саме виявлено (мовою оригіналу): "...інші дії Споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку, а саме, при візуальному обстеженні було виявлено нахил лічильника типу СА4У -198 №082133, державна повірка 2018 рік І квартал, покази 10213,0. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховується та не сплачується в повному обсязі. "

Виявлене порушення полягало у тому, що споживач змінив кут встановленого лічильника електричної енергії таким чином, що лічильний механізм електричного лічильника неспроможний обертатись, а відтак - і враховувати електричну енергію, яка споживається по даному об`єкту.

За результатами виявленого порушення у присутності представника Споживача Орден Є.О. складено відповідний Акт про порушення №134292 від 30.04.2020.

Представник Споживача із виявленим працівниками АТ "Херсонобленерго" порушенням не погодився, про що вказав у Акті про порушення ПРРЕЕ. При складанні Акту був присутній, Акт підписав із зауваженнями, примірник Акта отримав. При цьому зауважив, що лічильник вважає робочим, про причину нахилу вказав, що про це йому невідомо.

У зв`язку із невизнанням Споживачем вчинення порушення, АТ "Херсонобленерго" звернулось до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру для проведення експертного дослідження.

Перед судовим експертом були поставлені наступні питання:

1. Як працює лічильник СА4У-198 зав.№082133 при положенні згідно фотоматеріалів до акту про порушення ПРРЕЕ № 134292 від 30.04.2020?

2. Як враховує лічильник СА4У-198 зав.№ 082133 спожиту електричну енергію при його розташуванні згідно фотоматеріалів до акту про порушення ПРРЕЕ № 134292 від 30.04.2020 року?

На вказані питання судовим експертом визначено, що:

1. При встановленні наданого на дослідження лічильника типу СА4-198 заводський №082133 так, як зображено на фотоматеріалах до Акту про порушення від 30 квітня 2020 року № 134292, відбувається повне припинення обертання диску лічильника, що призводить до повного припинення обліку електричної енергії лічильником без припинення живлення підключеного навантаження.

2. Спожита електрична енергія наданим на дослідження лічильником типу СА4-198, заводський №082133, при його встановленні так, як зображено на фотоматеріалах до акту про порушення від 30 квітня 2020 року № 134292, не обліковується.

Після отримання результатів дослідження, листом за №475-064687-06 від 07.12.2020 року АТ "Херсонобленерго" запросив Споживача на засідання комісії з розгляду Актів про порушення на 17 грудня 2020 року.

Повідомлення про засідання комісії отримано Орден Є.О. (головний енергетик), який прибув на засідання.

За наслідками розгляду Акту про порушення № 134292 від 30.04.2020 року комісією вирішено, що Акт про порушення ПРРЕЕ №134292 від 30.04.2020 року складено з дотриманням вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії та донараховано Споживачу електричну енергію у обсязі 31559 кВт*год на суму 81494,37 грн. Рішення комісії оформлено протоколом № 539 від 17.12.2020 року.

Примірник протоколу засідання комісії та рахунок на оплату по Акту № 134292 надано Орден Є.О. на оплату.

Однак, у строк, встановлений п. 8.2.7 розділу 8.2 глави VIII ПРРЕЕ, відповідач оплату обсягу та вартості необлікованої електричної енергії не здійснив, що і зумовило звернення позивача до суду із даним позовом.

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Відповідно до частини першої статті 275 ГК України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергія) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частинами першою - третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 Господарського кодексу України).

Приписами частини другої статті 217 Господарського кодексу України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною першої статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

В силу вимог ст. 610, ст. 525 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст.629 ЦK України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з п.74 та п.78 ст.1 Закону України "Про ринок електричної енергії", ринок електричної енергії - це система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електроенергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електроенергії споживачам, а розподіл електроенергії - це транспортування електроенергії від електроустановок виробників електроенергії або електроустановок оператора системи передачі мережами оператора системи розподілу.

Відповідно до ч.3 ст.58 Закону України "Про ринок електричної енергії", споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електроенергії, умов укладених договорів.

Частиною другою статті 2 Закону передбачено, що основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, у т.ч. правилами роздрібного ринку.

На реалізацію норм Закону, постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), які обов`язкові для виконання усіма учасниками роздрібного ринку та спрямовані на регулювання взаємовідносин, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами (п. 1.1.1 розділу І ПРРЕЕ).

Розділом V ПРРЕЕ передбачені права та обов`язки учасників роздрібного ринку електричної енергії, у тому числі операторів системи розподілу та Споживачів (глава 5.1 розділу V ПРРЕЕ).

Зокрема, операторам систем надано право на проведення обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; доступ до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання; контролю за додержанням споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів та на складення актів про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (Пункт 5.1.1 розділу 5.1 глави V ПРРЕЕ) та на складання актів про порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (п.п.12 п.5.1.1 розділом 5.1 глави V ПРРЕЕ).

Водночас, Споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (п.п.5 п.5.5.5 розділу 5.5 глави V ПРРЕЕ); забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України (п.п.6 п.5.5.5 розділу 5.5 глави V ПРРЕЕ); не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.п.20 п.5.5.5 розділу 5.5 глави V ПРРЕЕ); забезпечувати безперешкодний доступ до власних електричних установок уповноважених представників відповідних органів виконавчої влади (після пред`явлення ними службових посвідчень), яким згідно з законодавством України надано відповідні повноваження, а також виконувати їх приписи (п.п.17 п.5.5.5 розділу 5.5 глави V ПРРЕЕ).

За вимогами пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення є підставою для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та суми завданих оператору системи споживачем збитків.

За вимогами пункту 8.2.4 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Зазначений розрахунок здійснюється на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення (пункт 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду.

Як зазначено вище, 30 квітня 2020 року працівниками АТ "Херсонобленерго" на об`єкті відповідача "Теплиці" за адресою: Каховський район, с.Коробки, вул.Терни, буд.4, виявлено (мовою оригіналу): "...інші дії Споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку, а саме при візуальному обстеженні було виявлено нахил лічильника типу СА4У -198 №082133, державна повірка 2018 рік І квартал, покази 10213,0. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховується та не сплачується в повному обсязі."

Тобто, Споживач змінив нахил лічильника таким чином, щоб за своїми конструктивними особливостями (індукційний лічильник ел.енергії) не міг відраховувати електричну енергію, яка споживається по об`єкту.

У висновку експертного дослідження міститься посилання на те, що площина, на якій кріпиться лічильник, повинна бути виключно вертикальною.

В даному випадку, лічильник електричної енергії СА4-198 зав. №082133 було встановлено на об`єкті Споживача, опломбовано, проведено технічну перевірку та передано на відповідальне зберігання Споживачу, який у разі виявлення будь-яких збоїв у роботі лічильника або виявлення порушення цілісності пломб, пломбувального матеріалу, лічильника тощо зобов`язаний був невідкладно повідомити АТ "Херсонобленерго".

Однак, під час проведеної 30 квітня 2020 року перевірки працівниками АТ "Херсонобленерго" було виявлено, що положення лічильника електричної енергії настільки змінилось, що останній в силу своїх конструктивних особливостей перестав обраховувати електричну енергію.

Втручання споживача у роботу ЗВТ з метою зміни показів лічильника є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії та тягне за собою визначену ПРРЕЕ відповідальність у вигляді донарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

За результатами розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ №134292 від 30.04.2020 року донараховано Споживачу електричну енергію у обсязі 31559 кВт*год на суму 81494,37 грн.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії проведено за формулою, наведеною у п.8.4.10 ПРРЕЕ за порушення, передбачене п.п.3 п.8.4.2 ПРРЕЕ: W доб = Р t доб К в, де Р - потужність (кВт), у даному випадку застосовано договірну величину 40 кВт, t доб -тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача t доб приймається рівним 8 год. У розрахунку величину взято 8 год., Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Отже, комісією донараховано Споживачу 31559 кВт*год на загальну суму 81494,37 грн.

Рішення комісії оформлене протоколом № 539 від 17.12.2020 року.

Протокол № 539 від 17.12.2020 року та додатковий рахунок №1 по Акту № 134292 надано Споживачу особисто для проведення оплати.

Однак, Споживач оплату у 30-денний термін не здійснив, станом на час розгляду справи доказів добровільного погашення відповідачем означеної заборгованості суду не надано.

Суд зауважує, що відповідачем ані під час засідання комісії, ані під час розгляду справи не спростовано факту порушення ним Правил, зафіксованого в Акті про порушення №134292 від 30.04.2020.

Враховуючи вищевказане, суд констатує, що факт вчинення правопорушення відповідачем доводиться матеріалами справи, з урахуванням експертних досліджень, наявність такого факту є порушенням умов укладеного з позивачем договору та положень ПРРЕЕ, у зв`язку із чим позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 81494,37 грн. вартості не облікованої електричної енергії є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Також, позивач АТ "Херсонобленерго" просить стягнути з відповідача Приватного акціонерного товариства "Каховський завод електрозварювального устаткування" 675,36 грн. збитків, понесених на оплату експертних досліджень.

Обґрунтовуючи дану вимогу позивач зазначає, що Акт про порушення за №134292 від 30.04.2020 року складався у присутності представника Споживача, про що свідчить підпис останнього у графі 11 Акту. Споживач не визнав втручання у роботу ЗВТ та порушення цілісності пломб вказавши, що прилад обліку у робочому стані. У зв`язку з цим позивач змушений був понести витрати на проведення досліджень, виконаних спеціалізованою організацією зі складанням судовим експертом висновку експерта (висновок експерта №54 від 21.09.2020 року). В іншому випадку (за умови визнання споживачем факту втручання у роботу ЗВТ) обсяг та вартість не облікованої електричної енергії визначається оператором системи без проведення відповідної експертизи (абзац 4 п.п.8.4.4 глави 8.4 розділу VIII ПРРКЕ). Таким чином, позивач поніс додаткові витрати, які можуть бути розцінені як збитки (втрати, зроблені управненою стороною, ст.224 ГК України).

За наведених обставин, позивач просить стягнути вартість проведених експертних досліджень у сумі 675,36 грн. - за проведення судової експертизи, що здійснена Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром.

Згідно ч.1 ст.225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Зі змісту статей 614, 623 ЦК України та статті 226 ГК України вбачається, що для застосування такого заходу відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) порушення зобов`язання; 2) збитки; 3) причинний зв`язок між порушенням зобов`язання та збитками: 4) вина.

Відповідач не довів відсутності своєї вини в порушенні ПРРЕЕ.

Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром виставлено позивачу рахунок-фактуру №74-Т від 20.07.2020 на суму 675,36 грн.

Наявним в матеріалах справи платіжним дорученням №Е898242 від 24.07.2020 на суму 675,36 грн. підтверджується факт сплати позивачем вартості проведеної експертизи.

Таким чином, вимога позивача про стягнення з відповідача витрат на проведення експертних досліджень в сумі 675,36грн. підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За приписами ст.16 цього Кодексу, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст.4 ГПК України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. Відмова від права на звернення до господарського суду є недійсною.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст.2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є, зокрема, захист гарантованих Конституцією України та законами, прав і законних інтересів юридичних осіб.

Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Пункт 3 частини першої статті 129 Конституції України пов`язує змагальність сторін зі свободою в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Змагальність сторін - це встановлена законом можливість реалізації та практична реалізація наданих їм процесуальних прав при безумовному виконанні покладених на них процесуальних обов`язків на всіх стадіях судового процесу за участю компетентного суду.

Переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку.

За приписами ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Зважаючи на встановлені факти та вимоги вищезазначених правових норм, вказані вище аргументи, наведені позивачем, щодо наявності підстав для задоволення позову, приймаються судом, оскільки відповідають фактичним обставинам справи та вимогам законодавства.

При цьому суд зауважує, що відповідно до ч.1 ст.617 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Згідно п.4.2.4 укладеного між сторонами Договору, Споживач не несе відповідальності перед Постачальником електричної енергії у відповідності до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Відповідачем доводи позивача не спростовано та не доведено, що порушення виникли з вини Постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Враховуючи вищенаведене, виходячи із заявлених позивачем вимог та наявних у справі доказів, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позову.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості не облікованої електроенергії у сумі 81494,37 грн. та 675,36 грн. збитків підлягають задоволенню.

У зв`язку із задоволенням позову у повному обсязі, судові витрати в сумі 2270,00 грн. судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 232, 233, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Каховський завод електрозварювального устаткування" (, 74800, Херсонська область, м.Каховка, вул.Пушкіна, буд. 109) на користь Акціонерного товариства "Херсонобленерго" (, 73003, м. Херсон, вул. Пестеля, 5) - 81494 (вісімдесят одну тисячу чотириста дев`яносто чотири) грн. 37 коп. вартості не облікованої електричної енергії, 675 (шістсот сімдесят п`ять) грн. 36 коп. збитків, 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп. судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням суду законної сили.

Згідно з ч.1, 2 ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення у порядку, передбаченому ст.257 ГПК України.

Рішення складено і підписано 28.01.2022.

Суддя М.Б. Сулімовська