ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про відкриття провадження у справі

25 січня 2022 року м. Харків Справа № 913/27/22
Провадження № 30/913/27/22
Господарський суд Луганської області у складі судді Голенко І.П., розглянувши матеріали позовної заяви № 53/2-958вих-21 від 31.12.2021
заступника керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області, м. Старобільськ Луганської області, в інтересах держави в особі
Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-Груп», м. Ужгород Закарпатської області
про застосування наслідків недійсності нікчемних додаткових угод до договору про закупівлю товару та стягнення 160 372 грн 18 коп.
Заступник керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртранссервіс-Груп» про стягнення безпідставно переплачених коштів в сумі 160 372 грн 18 коп.
Позовні вимоги мотивовані тим, що при укладанні ТОВ «Укртранссервіс-Груп» та Марківським професійним аграрним ліцеєм додаткових угод № 1, 2, 3 до договору на постачання природного газу для потреб не побутових споживачів № 19-316 від 21.01.2019 було порушено п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: змінено ціну за одиницю товару у бік збільшення при відсутності відповідного коливання ціни такого товару на ринку, внаслідок чого відбулося незаконне підвищення ціни на газ та зменшення його планового обсягу постачання, що призвело до безпідставного витрачання бюджетних коштів і вплинуло на плановий обсяг споживання енергоресурсу у наступні роки бюджетною установою.
Підставою для звернення прокурора в інтересах держави з даним позовом до суду стало бездіяльність позивача, яка полягає у невжитті Луганською обласною державною адміністрацією обласною військово-цивільною адміністрацією, яка є заінтересованою особою щодо законного та раціонального витрачання коштів обласного бюджету, крім того, відповідно до норм ст.ст. 22, 23 Бюджетного кодексу України, норм Закону України «Про місцеві державні адміністрації», наділена повноваженнями з контролю за витрачанням бюджетних коштів їх одержувачами та взятими зобов`язаннями, які передбачають оплату бюджетних коштів.
Частиною 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави; 2) необхідність їх захисту; 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1).
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (частина 3).
Частиною 4 вказаної статті передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Системне тлумачення положень ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Наявність бездіяльності компетентного органу повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, на виконання частин третьої - п`ятої ст. 53 ГПК України і частин третьої, четвертої ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор обгрунтовує неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави Луганською обласною державною адміністрацією обласною військово-цивільною адміністрацією, яка не вжила заходів щодо повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів на підставі нікчемних додаткових угод №№ 1, 2, 3 до договору № 19-316 від 21.01.2019 в судовому порядку; зазначив, що порушення процедури державних закупівель та укладення відповідних додаткових угод унеможливило раціональне та ефективне використання бюджетних коштів, чим обґрунтував порушення економічних інтересів держави, тобто навів підстави для звернення з позовом.
Крім цього, вказує, що органом уповноваженим державою здійснювати повноваження контролю за витрачанням бюджетних коштів підзвітною установою та заінтересованою особою щодо застосування наслідків недійсності нікчемних правочинів є Луганська обласна державна адміністрація обласна військово-цивільна адміністрація. Однак, з боку Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації заходів щодо повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів вжито не було.
Судом встановлено, що до подання позовної заяви Старобільська окружна прокуратура Луганської області зверталася з листами №№ 53/2-917вих-21, 53/2-914вих-21 від 21.12.2021 до Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації та Департаменту освіти і науки Луганської обласної державної адміністрації про встановлені порушення Закону України «Про публічні закупівлі», а також з вимогою надати інформацію щодо вжитих заходів направлених на повернення переплачених бюджетних коштів. Крім того, вказаними листами прокурором повідомлено, що витребувана ним інформація необхідна для встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді, зокрема, звернення із позовом про визнання додаткових угод до договору № 19-316 від 21.01.2019 недійсними та стягнення надміру сплачених бюджетних коштів.
Департамент освіти і науки Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації відповіддю на лист № 52/2-914вих-21 від 21.12.2021 повідомив про відсутність правових підстав для вжиття заходів контролю та стягнення коштів з постачальника природного газу внаслідок укладення додаткових угод до договору.
Так, з метою дотримання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» заступником керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області до позовної заяви додано копію листа № 53/2-955вих-21 від 30.12.2021 з доказами направлення Луганській обласній державній адміністрації - обласній військово-цивільній адміністрації (опис вкладення від 30.12.2021 та фіскальний чек від 30.12.2021), який за своєю суттю, є повідомленням прокурора до Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації про намір звернутися з заявленим позовом до суду.
За таких обставин, зважаючи на те, що у даному випадку з боку позивача Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації, має місце нездійснення захисту інтересів держави, що очевидно виявляється в його пасивній поведінці, а також беручи до уваги доцільність та необхідність захисту інтересів держави, і те, що дії прокурора спрямовані на недопущення незаконного використання бюджетних коштів, тобто на захист інтересів держави у бюджетній сфері, господарський суд приходить до висновку про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації в суді та підтверджує їх.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 14.01.2022 позовну заяву заступника керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області було залишено без руху, встановлено заявнику спосіб та строк для усунення недоліків позовної заяви.
21.01.2022 на електронну адресу суду від заступника керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області надійшла заява № 53/2-63вих-22 від 19.01.2022, підписана кваліфікованим електронним підписом, про усунення недоліків позовної заяви, до якої доданий доказ доплати судового збору на суму 135 грн 58 коп.
Згідно з ч. 3 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 ГПК України.
Позивач звернувся до Господарського суду Луганської області із заявою про усунення недоліків позовної заяви - 21.01.2022, тобто в межах строку встановленого судом в ухвалі суду від 14.01.2022 про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про усунення позивачем недоліків позовної заяви та розгляд позовної заяви № 53/2-958вих-21 від 31.12.2021.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд визнав їх достатніми для прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі.
Пунктом 4 ч. 2 ст. 176 ГПК України передбачено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.
Статтею 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною 5 ст. 12 ГПК України передбачено, що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 250 ГПК України).
Розглянувши матеріали позовної заяви, беручи до уваги, що в даному випадку справа відповідає ознакам малозначної справи, оскільки ціна позову складає 160 372 грн 18 коп., суд вирішує здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та без повідомлення учасників справи.
Одночасно у позові прокурор просить залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Марківський професійний аграрний ліцей (який є стороною договору на постачання природного газу для потреб не побутових споживачів № 19-316 від 21.01.2019 укладеного з відповідачем ТОВ «Укртранссервіс-Груп»), оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та обов`язки.
Згідно з приписами ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені ст. 42 ГПК України.
Положеннями ст. 181 ГПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Суд звертає увагу сторін на те, що відповідно до ч. 1 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 ст. 80 ГПК України).
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 120, 176, 234, 235, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити наявність підстав для представництва заступником керівника Старобільської окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних відносинах Луганської обласної державної адміністрації - обласної військово-цивільної адміністрації, в суді із заявленими позовними вимогами.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 913/27/22.
3. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та без повідомлення (виклику) учасників справи.
5. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву з документальним підтвердженням доводів з урахуванням вимог ст. 165 ГПК України протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, копію відзиву та додані до нього докази надіслати прокурору, позивачу та третій особі одночасно з надісланням відзиву до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
6. Встановити прокурору та позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання відзиву на позовну заяву з урахуванням ст. 166 ГПК України, копію відповіді надіслати відповідачу, докази цього подати суду.
7. Встановити відповідачу строк для подання заперечення щодо наведених прокурором та позивачем у відповіді на відзив пояснень - протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання відповіді на відзив з урахуванням ст. 167 ГПК України, копію заперечень надіслати прокурору, позивачу та третій особі, докази цього подати суду.
8. Третій особі (Марківському професійному аграрному ліцею) подати суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі письмові пояснення щодо заявлених прокурором позовних вимог, з урахуванням вимог ст. 168 ГПК України, копію пояснень надіслати прокурору, позивачу, відповідачу, докази надсилання подати суду.
9. Звернути увагу учасників справи, що до їх заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення) додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються їх пояснення, заперечення, аргументи та міркування, якщо такі докази не надані іншими учасниками справи, а також додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) вказаних заяв і доданих до них доказів іншим учасникам справи, також до заяв по суті справи, які підписані представником учасника справи, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження його представника.
10. Звернути увагу сторін, що відповідно до ч. 7 ст. 252 ГПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 25.01.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ірина ГОЛЕНКО