РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.01.2022Справа № 910/11119/21

За позовомДержавної екологічної інспекції Столичного округу
до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця»
простягнення збитків у розмірі 271 141,04 грн.

Суддя Борисенко І.І.

Секретар судового засідання Холодна Н.С

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулась Державна екологічна інспекція Столичного округу з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця», в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 11.10.2021 (вх. № 01-37/75626/21 від 18.10.2021) просить суд стягнути збитки у розмірі 271 141,04 грн., а саме перерахувавши 70% вказаної суми - 189 798, 73 грн. на розподільчий рахунок УК Дніпровському районі/дніпровський район/ Банк отримувач Казначейство України, код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» та перерахувавши 30 % - 81 342, 31 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України, Код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (спеціального дозволу на користування надрами (підземна вода) у період з 01.01.2019 по 27.05.2019, чим заподіяв збитки державі у розмірі 271141,04грн.

(З сам=5х62 403х0,869=271 141,04грн.).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2021 позовну заяву прийнято до провадження та відкрито загальне позовне провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 14.09.2021.

04.08.2021 відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду.

19.08.2021 відповідачем також подано відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що останній заперечує проти позовних вимог з підстав їх необґрунтованості.

14.09.2021 позивач подав відповідь на відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти доводів відповідача з огляду на їх безпідставність.

14.09.2021 позивачем також подано заяву про виправлення описки у позовній заяві в частині зазначення суб`єктного складу учасників справи та уточнення сторони позивача - Державну екологічну інспекцію Столичного округу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2021 відмовлено Акціонерному товариству "Українська залізниця" в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 05.10.2021.

05.10.2021 позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно змісту якої позивач просить суд:

стягнути збитків у розмірі 271 141,04 коп. (двісті сімдесят одна тисяча сто сорок одна гривня 04 коп.), а саме перерахувавши 70% вказаної суми - 189 798, 73 грн. на розподільчий рахунок УК Дніпровському районі/дніпровський район/ Банк отримувач Казначейство України, код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» та перерахувавши 30 % - 81 342, 31 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України, Код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

У підготовчому засіданні 05.10.2021 оголошено перерву до 19.10.2021 у зв`язку з подачею позивачем заяви про уточнення позовних вимог.

18.10.2021 позивач подав аналогічну заяву про уточнення позовних вимог, зміст якої повторює Заяву про уточнення позовних вимог від 05.10.202.

Відповідно до п. 2.ч.2 ст.46 ГПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.10.2021 вказана заява прийнята судом до розгляду, виходячи з якої й вирішується спір по суті, також вказаною ухвалою закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 16.11.2021.

06.12.2021 відповідачем подано клопотання про долучення до справи витягу з журналу обліку водоспоживання ВП «Київське територіальне управління» ст. Дарниця за період січень - травень 2019.

20.12.2021 відповідач подав додаткові письмові пояснення з додатками світлокопіями документів.

В судових засіданнях неодноразово оголошувались перерви.

11.01.2022 відповідачем додатково подані письмові пояснення, відповідно до змісту яких відповідач заперечував проти обґрунтованості позовних вимог, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні 18.01.2022, заслухано вступне слово позивача та відповідача Представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача проти позову заперечував просив суд відмовити у задоволенні позову.

За наслідком дослідження матеріалів справи, суд дійшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення.

У судовому засідання 18 січня 2022 року було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

15.05.2019 Державною екологічною інспекцією України видано наказ № 145 про проведення позапланового заходу перевірки відповідача та утворено комісію для здійснення перевірки щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства.

15.05.2019 також, Державною екологічною інспекцією України видано направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства АТ «Українська залізниця» його регіональними філіями та відокремленими підрозділами.

Так, в обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що Державною екологічною інспекції Столичного округу під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог природоохоронного законодавства, який було проведено у період з 21.05.2019 по 24.05.2019 встановлено, що філія «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» допустила перевищення добового ліміту забору води зі свердловини № 3026 (2) більше 300 куб.м. на добу без спеціального дозволу на користування надрами, чим порушило ст. 19, 21, 23 Кодексу України про надра.

За результатами перевірки посадовими особами інспекції складено акт перевірки № 279 від 24.05.2019, в якому зафіксовано виявлені перевіркою порушення.

Спору щодо процедури проведення позапланового заходу сторону не мають.

За матеріалами перевірки, відповідно до дозволу на спеціальне водокористування № Укр-775-Кіс, встановлено ліміт забору на використання вод, а саме 545,07 тис.куб.м. на рік.

Перевіркою виявлено, та зафіксовано в акті перевірки, що відповідачем у період з 01.01.2019 по 10.05.2019 здійснювалося видобування підземних вод зі свердловини № 3026 (2) з перевищенням 300 кубічних метрів на добу без спеціального дозволу на користування надрами (підземна вода), що є порушенням ст.ст. 19, 21, 23 Кодексу України про надра; державна реєстрація права власності, користування (оренди) відсутня; автоматизована система обліку щодо видобутих підземних вод не впроваджена; зона санітарної охорони свердловини № 3026 (2) утримується в неналежному стані; зона санітарної охорони свердловини № 2528 (25) не визначена та не огороджена; також перевіркою встановлено, що виробничий підрозділ здійснював забір підземної води без дозволу на спеціальне водокористування у період з 21.04.2013 по 15.02.2017; інформація щодо тампонажу третьої свердловини не надана.

Суд зауважує, що будь - яких заперечень до акту перевірки № 279 відповідачем не складалось та не направлялось, у зв`язку з чим слід дійти висновку про згоду відповідача з встановлених та зафіксованих у ньому обставинами.

Відповідно до журналу обліку водоспоживання, який впроваджено у 2019 році, у період з 01.01.2019 по 10.05.2019 відповідачем фактично забрано 53 562 куб.м. води.

27.05.2019 Державною екологічною інспекцією Столичного округу на адресу відповідача направлено запит № 2/3/07-33/2626 щодо надання інформації про кількість забраних підземних вод за період з 21.04.2013 по 15.02.2017 та з 01.01.2019 по 27.05.2019 з наданням підтверджуючи документів.

30.05.2019 позивачем було винесено Припис, яким приписано відповідача усунути порушення, які встановлені в акті перевірки від 24.05.2019, а саме:

здійснити реєстрацію прав власності, користування (оренди) на земельну ділянку;

отримати спеціальний дозвіл на користування надрами;

впровадити автоматизовану систему обліку щодо видобутих підземних вод;

визначити та огородити зону санітарної охорони свердловини № 2528 (2);

здійснювати забір підземних вод лише за наявності дозволу на спеціальне водокористування;

надати інформацію щодо тампонажу третьої свердловини;

утримувати зони санітарної охорони свердловини № 3026 (2) в належному стані.

Відповідно до листа відповідача № 7/1625 від 18.06.2019 останній повідомив позивача що інформацію про забір вод, за перший запитуваний період надати не можливо. За період з 01.01.2019 по 27.05.2019 по Дарницькій дільниці водопостачання видобуток води склав 62 403 кв.м. води.

В подальшому, відповідно до листа відповідача, який міститься в матеріалах справи за реквізитами вих.. № 7/3768 від 26.12.2019, в додаток на виконання припису позивача, відповідач повідомив щодо поетапного здійснення усунення визначених в приписі порушень. Суд звертає увагу, що згідно вказаного листа відповідачем визнається його обов`язок щодо оформлення та отримання спеціального дозволу на користування надрами по ст. Дарниця, у зв`язку з чим, повідомлено позивача щодо укладення ВСП Київське територіальне управління договору з ДП «Українська геологічна компанія» № УЗ/ЦБМЕС/19439-ю від 19.08.2019 на суму 29 315,22 грн. щодо підготовки геологічних матеріалів для отримання спеціального дозволу. Також, повідомлено, що після отримання гідрогеологічних матеріалів та проекту ЗСО буде подаватися пакет документів для отримання спеціального дозволу на користування надрами.

Таким чином, суду доведено, що Відповідачем здійснено забір води у період 01.01.2019 по 27.05.2019 без спеціального дозволу на користування надрами по ст. Дарниця.

Суд зауважує, що доказів оскарження припису позивача відповідачем не надано, та матеріали справи не містять, отже припис є чинний та такий що встановлює для відповідача визначені у ньому обов`язки належні до виконання (усунення порушень).

Судом встановлено, що позивачем на адресу відповідача було надіслано претензію № 79/2019 від 31.07.2019 із розрахунком та з пропозицією добровільної сплати збитків у розмірі 271 141,04 грн.

Вказана претензія залишена відповідачем без задоволення.

За таких обставин позивач звернувся до господарського суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, дослідивши наявні матеріали справи суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, враховуючи наступне.

Як вбачається зі статті 44 Водного кодексу України водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.

Спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб (стаття 48 Водного кодексу України).

Відповідно до статті 44 Водного кодексу України спеціальне використання здійснюється на підставі дозволу.

Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу. Користування надрами здійснюється без надання гірничого відводу чи спеціального дозволу у випадках, передбачених цим Кодексом (стаття 19 Кодексу України про надра.

Надра у користування для видобування підземних вод надаються на підставі спеціальних дозволів (стаття 21 Кодексу України про надра.)

Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування. Позивач зазначає, що відповідач не дотримується умови дозволу та правил спеціального водокористування, а саме підприємством здійснюється забір води без отримання спеціального дозволу на спеціальне водокористування з перевищенням добового ліміту, чим завдало збитки.

Статтею 23 Кодексу України про надра закріплено право землевласників і землекористувачів у межах наданих їм земельних ділянок без спеціальних дозволів видобувати, зокрема, підземні води для власних господарсько - побутових потреб, нецентралізованого та централізованого (крім виробництва фасованої питної води) господарсько-питного водопостачання, за умови, що продуктивність водозаборів підземних вод не перевищує 300 кв.м. на добу.

Таким чином, видобувати підземні води без спеціальних дозволів в обсязі, що не перевищує 300 кубічних метрів на добу, суб`єкти господарювання мають право лише для власних господарсько-побутових потреб. У свою чергу, видобуток підземних вод для здійснення господарської діяльності вимагає отримання спеціального дозволу уповноваженого державою органу.

Відповідачем суду не доведено, та матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, що забір води відповідачем здійснювався для власних господарсько-побутових потреб.

Більше того, суд критично оцінює твердження відповідача, що наявні на його балансі артезіанські свердловини є окремими водозаборами, та водозабір по кожній не перевищує 300 куб.м. з огляду на що не є обов`язком оформлення дозволу, з огляду на таке.

Так, згідно форми Дозволу на спеціальне водокористування затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 23.06.2017 № 234 у абзаці третьому Дозволу на спеціальне водокористування у розділі «Фактичне місце здійснення діяльності водокористування», зазначається відношення кожної водозабірної і водоскидної споруди до населеного пункту та водного об`єкта, річки/басейну річки вищого порядку, району річкового басейну.

Отже, в дозволі зазначається кожна водозабірна споруда, а не кожен водозабір, з огляду на що наявні у відповідача на балансі артезіанські свердловини є водозабірними спорудами, які входять до складу єдиного водозабору, у зв`язку з чим у разі видобування води понад 300 куб.м. на добу з цього водозабору обов`язковим є отримання дозволу на користування надрами (підземна вода).

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів визначає Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389 (п. 1.2 Методики).

Відповідно до п. 1.7. Методики, самовільне водокористування - використання водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів.

Так, згідно з п.п. 9.1.,9.2. Методики, розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), здійснюється за формулою: 3 сам = 5 х W х Тар (грн.),(23), де W - об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)); Тар - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення (для поверхневих, підземних, шахтних, кар`єрних та дренажних вод - грн/100 куб. м, води для потреб гідроенергетики та рибництва - грн/10000 куб. м, води, яка входить до складу напоїв, - грн/куб. м). Фактичний об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) визначається на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи - підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

Суд зауважує, що Відповідачем надано довідку за підписом т.в.о. Начальника «Київське територіальне управління» Філії БМЕС AT «Українська залізниця» від 18.06.2019 № 7/1625, згідно відомостей якої, за період з 01.01.2019 до 25.05.2019 по Дарницькій дільниці водопостачання видобуток води складав 62 403 куб. м.

Отже, суду доведено, а матеріалами справи підтверджено, що у відповідача станом на час виникнення спірних відносин, був відсутній дозвіл на спеціальне користування надрами, та водозабір за спірний період здійснювався з перевищенням встановленого ліміту 300 кв.м. добу.

Відповідно до журналу первинного обліку кількості вод, у період з 01.01.2019 по 27.05.2019 фактично збирано/використано з артезіанської свердловини № 3026 (2) - 53 562 куб.м. води, що перевищує встановлений добовий ліміт.

Судом перевірено наданий позивачем розрахунок збитків за вказаний період, та встановлено його правильність та арифметичну вірність, що склав 271 141,04 грн.

Таким чином, з наданих позивачем доказів, підтверджується факт порушення відповідачем ст. ст. 44, 49 Водного Кодексу України щодо перевищення добових лімітів забору води, що в свою чергу стало підставою для притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності за завдану ним шкоду.

Суд зазначає, що загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної майнової шкоди визначено у ч.1 ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків та їх розміру; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Протиправною є поведінка, яка не відповідає вимогам закону, тягне за собою порушення (зменшення, обмеження) майнових прав (благ) і законних інтересів іншої особи.

З урахуванням викладеного, протиправна поведінка відповідача полягає у порушенні вимог ст. ст. 44, 49 Водного Кодексу України та перевищенні добових лімітів, встановлених у дозволах на спецводокористування.

Вина відповідача полягає у недотриманні умов дозволу та порушенні правил спеціального водокористування, невжитті заходів по контролю за обсягом добового забору води та заходів, спрямованих на уникнення шкідливого результату - виснаженню природних ресурсів.

У свою чергу перевищення добових лімітів забору води спричинило державі шкоду (причинно-наслідковий зв`язок), під якою розуміється зменшення або втрата певного особистого чи немайнового блага.

Таким чином, шкідливий результат протиправної поведінки товариства - це перевищення лімітів добового забору води, без отримання спеціального дозволу на водокористування, чим заподіяно збитки у розмірі 271 141,04 грн.

На час розгляду справи, збитки відповідачем не відшкодовано, протилежного матеріали справи не містять, а отже 271 141,04 грн. підлягають стягненню з відповідача.

Приписами ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними належними доказами та такими, що підлягають задоволенню, а тому враховуючи наведене, з`ясувавши повно і всебічно обставини справи, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Судові витрати відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем за розгляд справи сплачено судовий збір у розмірі 4 067,12 грн. відповідно до платіжного доручення № 315 від 06.07.2021.

Зарахування вказаного судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України судом перевірено та здійснено відповідну Виписку, яку долучено до матеріалів справи.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Позов Державної екологічної інспекції Столичного округу (пров. Новопечерський, 3 корп. 2 м. Київ, 01042 код ЄДР 42163667) задовольнити повністю.

Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (код ЄДР 40075815, вул. Єжи Гедройця, 5, м. Київ) в особі Філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (код ЄДР 41149437, вул. Льва Толстого, буд. 61, м. Київ, 03035) збитки у розмірі 271 141 (двісті сімдесят одну тисячу сто сорок одну) грн. 04 коп., шляхом перерахування 70% вказаної суми - 189 798 (сто вісімдесят дев`ять тисяч сімсот дев`яносто вісім) грн. 73 коп. на розподільчий рахунок УК Дніпровському районі/дніпровський район/ Банк отримувач Казначейство України, код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» та перерахувавши 30 % - 81 342 (вісімдесят одну тисячу триста сорок дві) грн. 31 коп. до спеціального фонду Державного бюджету України, Код класифікації доходів бюджету - 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (код ЄДР 40075815, вул. Єжи Гедройця, 5, м. Київ) в особі Філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (код ЄДР 41149437, вул. Льва Толстого, буд. 61, м. Київ, 03035) на користь Державної екологічної інспекції Столичного округу (пров. Новопечерський, 3 корп. 2 м. Київ, 01042 код ЄДР 42163667) витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 067 (чотири тисячі шістдесят сім) грн. 12 коп., шляхом їх перерахування на розрахунковий рахунок IBAN UA0082309 в УДКСУ в Печерському районі м. Києва, МФО 820172, СДРПОУ 42163667.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано: 25.01.2022.

Суддя І.І. Борисенко