ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
11.01.2022 Справа №905/2317/21
Суддя - Говорун О.В.
Секретар судового засідання Циктич А.Р.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Аерлайн".
Відповідач - Державне підприємство "Добропіллявугілля-видобуток".
Про стягнення 216748,76 грн.
Представники учасників справи:
від позивача не з`явився;
від відповідача не з`явився.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Аерлайн" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до Державного підприємства "Добропіллявугілля-видобуток" (далі - відповідач) про стягнення 216748,76 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем договору про закупівлю послуги за результатами спрощеної закупівлі №1171-21АБ від 10.09.2021, у зв`язку з чим просить стягнути заборгованість, пеню та 3% річних.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 13.12.2021 розгляд справи визначено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання призначене об 11год.30хв. 11.01.2022.
Учасники розгляду справи були повідомлені належним чином про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
30.12.2021 до суду надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 210000 грн, пеню у розмірі 5764,93 грн, 3% річних у розмірі 983,83 грн.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.46 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Враховуючи подання позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог у межах строку визначеного п.2 ч.2 ст.46 ГПК України, суд приймає до розгляду вказану заяву та розглядає справу з урахуванням викладених в цій заяві вимог.
До суду подано клопотання, в якому відповідач просить зменшити розмір пені та 3% річних.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи, був повідомлений належним чином, просив розглядати справу без його участі.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи, був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.
Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.
10.09.2021 між Державним підприємством "Добропіллявугілля-видобуток" (далі замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аерлайн" (далі виконавець) укладено договір №1171-21 АБ про закупівлю послуги за результатами спрощеної закупівлі UA-2021-08-18-008283-а (далі договір), відповідно до п.1.1 якого, виконавець бере на себе зобов`язання на свій ризик і за завданням замовника виконати з власних матеріалів роботи (далі - послуги) код ДК 021:2015-20114000-7 "Послуги з ремонту і технічного обслуговування вантажних автомобілів" (далі - обладнання), зазначених в специфікаціях, які підписані обома сторонами і є невіддільною частиною цього договору (а.с.5-8).
Згідно з п.п.1.3, 1.4 договору, безпосередній перелік, обсяг, вартість послуг погоджуються сторонами в додатках, які є не невіддільними частинами договору. Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконавцю виконані відповідно до умов цього договору послуги.
Загальна сума договору визначається загальною сумою всіх додатків, які є невіддільною частиною цього договору. У будь-якому разі, загальна сума договору не повинна перевищувати 210000 грн на дату укладання договору (п.3.1 договору).
Відповідно до п.3.4 договору, розрахунки за цим договором здійснюються замовником шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок виконавця на умовах відстрочення платежу протягом 40 (сорока) календарних днів з дати підписання сторонами акту приймання-передачі виконаних послуг.
Цей договір може бути скріплений печатками сторін, набуває чинності з дня його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до 30.06.2022, а в частині виконання зобов`язань до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, що виникли під час дії договору (п.8.1 договору).
До договору про закупівлю послуги від 10.09.2021 сторонами складено специфікацію на суму 210000 грн.
Відповідно до умов специфікації, термін виконання послуг: до 31.10.2021. Умови оплати: протягом 40 (сорока) календарних днів з дати підписання сторонами акту приймання-передачі виконаних послуг. Місце проведення послуг: Запорізька область, м.Василівка, вул.Богдана Хмельницького, 3 (а.с.9).
Вказана специфікація скріплена печатками та підписана з обох сторін (а.с.9).
Вказані акти підписані сторонами без зауважень (а.с.14-15).
10.09.2021 №181121/1 позивач звернувся до відповідача з листом, в якому доводить до відома про звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості за вказаним договором, пені, інфляційних втрат та 3% річних (а.с.16).
Відповідно до ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно з ч.1 ст.193 Господарського кодексу України (далі - ГК України), яка кореспондується з ч.1 ст.526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Частиною 1 статті 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Станом на час прийняття рішення судом у справі, документів на підтвердження виконання відповідачем зобов`язання за укладеним з позивачем договором від 10.09.2021 щодо оплати наданих позивачем послуг, до суду надано не було.
В порушення вказаних вище вимог законодавства та договору, відповідач взяті зобов`язання щодо здійснення своєчасної оплати за надані позивачем послуги не виконав, у зв`язку з чим утворилась заборгованість відповідача перед позивачем в розмірі 210000 грн.
За таких обставин, вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 210000 грн підлягає задоволенню.
Крім того, позивачем до стягнення заявлена пеня в сумі 5764,93 грн, (за період з 16.11.2021 по 11.01.2022).
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст.549 ЦК України).
Частиною 1 статті 230 ГК України визначено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.
Відповідно до ч. 4 ст.231 ГК України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).
Сторони в п.6.9 договору погодили, що, у разі несвоєчасної оплати виконаних послуг, замовник на письмову вимогу виконавця, сплачує виконавцю неустойку у формі пені у розмірі 0,1%, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України від суми простроченого платежу, та не більше 5% від простроченої суми.
Здійснивши самостійно розрахунок пені та штраф, суд вважає вимоги в цій частини такими, що підлягають задоволенню повністю.
Також, позивач, на підставі ч.2 ст.625 ЦК України, просив стягнути 3% річних в розмірі 983,83 грн, за період з 16.11.2021 по 11.01.2022.
Здійснивши розрахунок 3% річних, суд задовольняє вимогу в цій частині повністю.
Щодо заявленого відповідачем клопотання про зменшення розміру пені до мінімального розміру, суд зазначає наступне.
В обґрунтування клопотання відповідач зазначає, що враховуючи кризовий виробничий та фінансово-економічний стан вугільної промисловості та паливо-енергетичного комплексу України в цілому, що склався з об`єктивних та суб`єктивних причин на теперішній час, несвоєчасність розрахунків за надані їм послуги унеможливлює своєчасне погашення боргу підприємства перед позивачем.
Згідно з ч.1 ст.233 ГК України, у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником, майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.
Відповідно до ч.3 ст.551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.
Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.
При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.
Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права.
Враховуючи те, що відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження обставин, викладений в клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій, суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання.
Щодо клопотання відповідача про зменшення 3% річних, суд зазначає, що законодавством (ч.3 ст.551 ЦК України) передбачено право суду зменшити саме розмір неустойки (штрафу, пені).
В той же час, виходячи зі змісту ч.2 ст. 625 ЦК України, 3% річних не можуть вважатись неустойкою, у зв`язку з тим, що є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Згідно з ч.1 ст.74 ГПК, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Судові витрати, за приписами статті 129 ГПК України, покладаються на відповідача.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 129, 236-238 ГПК України, господарський суд
Позов задовольнити повністю.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 21.01.2022.

Суддя О.В. Говорун