ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2022 р.м. ХарківСправа № 922/3604/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Кухар Н.М.

при секретарі судового засідання П`ятак А.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, м. Харків,
до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", м.Харків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , м.Харків,
про стягнення 1127755,36 грн,
за участю представників:

прокуратури - Бондаренка О.С.;

позивача - Полухіна А.В.;

відповідача - не з`явився;

третьої особи, не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою (вх. № 3604/21 від 06.09.2021) в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", м.Харків, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяну незаконним вирубуванням дерев у загальній сумі 1127755,36 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ДП "Жовтневе лісове господарство", в порушення приписів Лісового кодексу України та Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 № 976, не було забезпечено належної охорони та збереження лісів, що призвело до незаконної вирубки дерев, чим заподіяно шкоди інтересам держави.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.09.2021 вищевказану позовну заяву було прийнято до розгляду; відкрито провадження у справі 922/3604/21 за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче засідання.

У відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду 11.11.2021, відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що відповідно до наказу директора ДП "Жовтневе лісове господарство" від 20.09.2021 № 217, було створено ревізійну комісію у складі посадових осіб ДП "Жовтневе лісове 750" для проведення раптової ревізії з контрольним переліком пнів у кварталі № 23 виділі 8 Бабаївського лісництва ДІІ "Жовтневе лісове господарство", кварталі № 46 Бабаївського лісництва ДГІ "Жовтневе лісове господарство", кварталі № 47 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство", кварталі № 30 виділу № 3 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство". Оскільки проведеною раптовою ревізією була встановлена менша загальна кількість зрубаних пнів, розташованих у Бабаївському лісництві ДІІ "Жовтневе лісове господарство", ніж зазначено в Акті перевірки від 02.03.2021 №197/12-02/06/14, відповідач вважає, що відомості, зазначені в Акті не відповідають дійсності.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 30.11.2021 було задоволено заяву ОСОБА_1 , м. Харків, про його вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, оскільки шкода в розмірі 622373,94 грн, яка є частиною загальної суми шкоди в розмірі 1127755,36 грн (заявленої до стягнення у даній господарській справі), завдана ДП "Жовтневе лісове господарство" неправомірними діями ОСОБА_1 , що встановлено в рамках кримінального провадження №0000124.

22.11.2021 позивачем - Державною екологічною інспекцією в Харківській області було надано до суду відповідь на відзив відповідача, в якій позивач не погоджується з доводами відповідача щодо спростування матеріалами раптової ревізії виявлених Інспекцією фактів незаконного порубу лісу. Як вказує позивач, факти самовільної рубки лісу зафіксовані Інспекцією у березні 2021 року, а матеріали раптової ревізії ДП "Жовтневе лісове господарство" датовані жовтнем 2021 року, тобто більше ніж півроку з дня виявлення порушення Інспекцією. Отже, на думку позивача, акт перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021 по відношенню до матеріалів раптової ревізії є більш вірогідним доказом по справі.

30.11.2021 до суду надійшла відповідь Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова на відзив відповідача, в якій прокурор, зокрема, зазначив, що накази керівника ДП "Жовтневий лісгосп" від 20.09.2021 № 217 та від 25.10.2021 № 254/1, а також акти раптової ревізії, не спростовують виявлені органом контролю порушення вимог чинного законодавства України, наведені в акті № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021. Разом з тим, розмір шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев, що підлягає стягненню з ДП "Жовтневий лісгосп", підтверджується результатами досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000124 від 12.03.2021, висновком експертів Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса" № 14533/14534/15716-15718/15940-15942 від 14.06.2021 за результатами проведення комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи, а також наявними в матеріалах справи №922/3604/21 доказами.

Протокольною ухвалою господарського суду від 14.12.2021 підготовче провадження у справі № 922/3604/21 закрито; розгляд справи по суті призначено на 23.12.2021 о 12:00. Протокольною ухвалою від 23.12.2021 розгляд справи по суті відкладено за клопотанням відповідача було відкладено на 13.01.2022 о 14:30.

У судовому засіданні, яке відбулося 13.01.2022, представники прокуратури та позивача підтримали заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явився. За допомогою системи "Електронний суд" представник відповідача подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю явки до суду через хворобу, що виявилося 13.01.2022.

Третя особа на стороні відповідача у судове засідання не з`явилась.

13.01.2022 о 14:45 через систему "Електронний суд" від представника третьої особи надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке не було розглянуто судом, оскільки було передано канцелярією суду та отримано після судового засідання.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на те, що дане клопотання не обґрунтовано належними доказами; встановлений законом строк розгляду справи закінчився 11.01.2022, між тим розгляд справи вже було відкладено за межі встановленого законом строку за попереднім клопотанням відповідача з метою забезпечення його права на участь у судовому засіданні. При цьому, суд враховує наявність у матеріалах справи відзиву відповідача на позовну заяву та достатність доказів, наданих відповідачем в обґрунтування своєї позиції у справі.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.202 ГПК України у разі повторної неявки у судове засідання учасника справи ( його представника) незалежно від причин неявки , якщо він був належним чином повідомлений про судове засідання , суд розглядає справу за відсутності такого учасника.

Отже, враховуючи, що підстави для відкладення розгляду справи в порушення процесуальних строків відсутні, суд визнав за можливе розглянути справу без участі представників відповідача та третьої особи, за наявними у справі матеріалами, згідно ст. 202 ГПК України.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення представників прокуратури та позивача, суд встановив наступне.

Державною екологічною інспекцією у Харківській області (далі - Держекоінспекція) на підставі направлення від 25.02.2021 за № 197/12-02/06-04 на проведення позапланової перевірки в період з 26.02.2021 по 02.03.2021 було проведено захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Державним підприємством "Жовтневе лісове господарство" (далі - ДП "Жовтневий лісгосп") вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про що складено акт №197/12-02/06-14 від 02.03.2021.

В ході огляду лісових масивів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області виявлено незаконні рубки дерев (усього 600 шт.), а саме: у кварталі 23 виділі 8, кварталі 30 виділі 3, кварталах 46 та 47 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневий лісгосп", які розташовані на території Височанської ОТГ, Харківської міської ОТГ Харківського району Харківської області, що є порушенням вимог ст.ст. 16, 64, 67, 69, 89, 90 Лісового кодексу України, Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1996 № 555 та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761.

Так, у ході натурального огляду кварталів 46 та 47 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневий лісгосп" виявлено пні сухостійних та сироростучих дерев, без клеймування біля шийки кореня, жодних дозвільних документів та спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів в межах зазначених кварталів лісокористувач не отримував. Виявлені порушення не обліковувались на підприємстві, таким чином пні, які зафіксовані Держекоінспекцією в межах кварталу 46 в кількості 181 пень та в межах кварталу 47 загальною кількістю 208 пнів, вважаються незаконними зрубами.

Також при подальшому обстеженні Бабаївського лісництва в межах кварталу 30 виділі 3 площею 7,6 га виявлено 20 пнів сухостійних дерев, що є незаконно зрубаними.

При перевірці та обстеженні в кварталі 23 виділі 8 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневий лісгосп" на СРВ 2020 року на площі 2,6 га (лісорубний квиток серія ХА ЛРК № 000888 від 01.07.2020) виявлено факт відсутності ознак клеймування в шийці кореня в загальній кількості 191 пень. Крім того, в польовій переліковій відомості дерев, призначених у СРВ-2020 року, ДП "Жовтневий лісгосп" зазначено лише 115 дерев в нумераційній відомості, яка входить до складу матеріалів з відведення зазначеної лісосіки, відсутні підстави відбору дерев у рубку, що свідчить про фактичне непроведення відводу в натурі. Зазначене вказує про незаконність проведення вибіркової санітарної рубки у кварталі 23 виділі 8 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневий лісгосп".

За наслідками вищеперелічених виявлених порушень державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області за участі працівників ДП "Жовтневий лісгосп" складено відомості переліку дерев пошкоджених до ступеня припинення/неприпинення росту, у яких зазначено кількість, стан та діаметр дерев у корі біля шийки кореня. Вказані порушення відображено в акті перевірки.

В подальшому Держекоінспекцією на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 за № 665, здійснено розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної рубки дерев на території ДП "Жовтневий лісгосп".

Так, загальна сума завданої шкоди за результатами незаконного вирубування дерев на території Бабаївського лісництва складає 1127755,36 грн, з них: в кварталі 23 виділі 8 на площі 2,6 га - 622404,74 грн, в кварталі 30 виділі 3 на площі 7,6 га - 55319,58 грн, в кварталі 46 на площі 38 га - 213479,62 грн, в кварталі 47 на площі 34 га - 236551,42 грн.

З метою забезпечення добровільного відшкодування вказаної шкоди Держекоінспекцією надіслано до ДП "Жовтневий лісгосп" претензії від 04.03.2021 за №№ 22-25 (959-06-04, 960-06-04, 961-06-04, 962-06-04), які було отримано відповідачем 13.03.2021, що підтверджується відповідним рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Проте, претензії Держекоінспекції залишено відповідачем без розгляду та задоволення, а шкода, заподіяна посадовими особами ДП "Жовтневий лісгосп" внаслідок незаконної вирубки дерев, до цього часу не відшкодована.

Заперечуючи проти позову, відповідач посилається на результати Раптової ревізії, проведеної в період з 20.09.2021 по 25.10.2021 в окремих кварталах Бабаївського лісництва, які затверджені наказом ДП "Жовтневе лісове господарство" від 25.10.2021 № 254/1.

Зокрема, відповідач вказує, що Раптовою ревізією встановлено, що загальна кількість пнів, розташованих у кварталі № 23 виділ № 8 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" становить 92 штуки.

Відповідно до Нумераційної відомості дерев, призначених у СРВ у даному кварталі встановлено, що підстава відбору дерев у рубку зазначена у виді категорії стану дерев, відповідно до Класифікатора, визначеного Додатком № 3 "Санітарних правил в лісах України", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1995 р. № 555 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.07.2016 № 756).

Вказане твердження, як зазначає відповідач, також підтверджується Актом лісопатологічного дослідження та повідомленням про погіршення якості деревостану. Дану рубку внесено до Плану заходів з поліпшення санітарного стану лісів по ДП "Жовтневе лісове господарство" на 2020 рік, погодженого Харківським ОУЛМГ.

Відповідач також вказує, що у кварталі № 46 виділ № 9 загальна кількість пнів становить 147 одиниць, де рубка проводилась на підставі лісорубного квитка №429551. У кварталі № 46 виділ № 2 загальна кількість пнів становить 539 одиниць, де рубка проводилась на підставі лісорубного квитка № 500212. У кварталі № 46 виділ № 5 загальна кількість пнів становить 346 одиниць, де рубка проводилась на підставі лісорубного квитка № 500212. У кварталі № 47 загальна кількість пнів становить 151 одиниць, де рубка проводилась на підставі лісорубного квитка №429551. У кварталі № 47 виділ № 2.1 загальна кількість пнів становить 1472 одиниць, де рубка проводилась на підставі лісорубного квитка № 460575.

Проведеною Раптовою ревізією встановлено, що пні самовільно зрубаних дерев у кварталі № 30 виділ № 3 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" відсутні.

Отже, на думку відповідача, відомості, викладені в Акті перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021 та складеній на підставі останнього позовній заяві, є безпідставними.

Проте, суд не погоджується з такою позицією відповідача, оскільки вказані результати Раптової ревізії жодним чином не спростовують виявлені Інспекцією факти незаконного порубу лісу, з огляду на наступне.

- Щодо кварталу 47 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство":

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 47 виділ 2.1 обхід 4 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 19.10.2021, комісією виявлено 1472 шт. пнів сухостійного стану, які на думку відповідача зрубані у 2017 році на підставі ЛК № 460575 від 08.09.2017.

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 47 виділ 3 обхід 4 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 18.10.2021, комісією виявлено 151 шт. пнів сухостійного стану, які на думку відповідача зрубані у 2014 році на підставі ЛК від 16.09.2014.

Згідно з Актом перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021, Інспекцією обстежено квартал 47 загальною площею 34 га Бабаївського лісництва, а не виділи 2.1 та 3 і виявлено 200 сухостійних та 8 сироростучих пнів без ознак клейміння в шийці кореня.

Вказані відомості зафіксовані також у відомості переліку дерев від 26.02.2021, яка підписана майстром обходу № 4 Бабаївського лісництва Куц С.В. без зауважень.

По вказаній кількості незаконно зрубаних дерев Інспекцією, із урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" та індексації такс 2021 року, розраховано розмір шкоди в сумі 236551,42 грн та пред`явлено відповідачу претензію № 25 від 04.03.2021.

- Щодо кварталу 46 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство":

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 46 виділ 9 обхід 4 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 21.10.2021, комісією виявлено 147 шт. пнів сухостійного стану, які на думку відповідача зрубані у 2014 році на підставі ЛК від 16.09.2014.

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 46 виділ 5 обхід 1 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 20.10.2021, комісією виявлено 346 шт. пнів сухостійного стану, які на думку відповідача зрубані у 2018 році на підставі ЛК № 500212 від 23.06.2018.

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 46 виділ 2 обхід 1 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 20.10.2021, комісією виявлено 539 шт. пнів сухостійного стану, які на думку відповідача зрубані у 2018 році, однак жодних дозвільних документів щодо законності знесення дерев не надано.

Згідно з Актом перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021, Інспекцією обстежено квартал 46 загальною площею 38 га Бабаївського лісництва, а не виділи 9, 5 та 2 і виявлено 175 сухостійних та 6 сироростучих пнів без ознак клейміння в шийці кореня.

Вказані відомості зафіксовані також у відомості переліку дерев від 26.02.2021, яка підписана старшим майстром Бабаївського лісництва Ломакіним В.О. без зауважень.

По вказаній кількості незаконно зрубаних дерев Інспекцією, із урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" та індексації такс 2021 року, розраховано розмір шкоди в сумі 213479,62 грн та пред`явлено відповідачу претензію № 24 від 04.03.2021.

- Щодо кварталу 23 виділу 8 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство":

Відповідно до Перелікової відомості пнів у кварталі 23 виділ 8 обхід 7 Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство" від 21.10.2021, комісією виявлено 92 шт. пнів сухостійного стану.

Згідно з Актом перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021, Інспекцією обстежено квартал 23 виділ 8 площею 2,6 га Бабаївського лісництва на СРВ 2020 року (ЛК серія ХА № 000888 від 01.07.2020) та виявлено 191 сухостійних пнів без ознак клейміння в шийці кореня.

Вказані відомості зафіксовані також у відомості переліку дерев від 26.02.2021, яка підписана старшим майстром Бабаївського лісництва Ломакіним В.О. без зауважень.

По вказаній кількості незаконно зрубаних дерев Інспекцією, із урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" та індексації такс 2021 року, розраховано розмір шкоди в сумі 622404,74 грн та пред`явлено відповідачу претензію № 22 від 04.03.2021.

- Щодо кварталу 30 виділ 3 площею 7,6 га Бабаївського лісництва ДП "Жовтневе лісове господарство":

Відповідно до матеріалів Раптової ревізії ДП "Жовтневе лісове господарство", пнів не виявлено.

Водночас, відповідно до Акту перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021, Інспекцією виявлено 20 пнів незаконно зрубаних сухостійних дерев (без наявності дозвільних документів), що також відображено у відомості переліку дерев від 01.03.2021.

ГІо вказаній кількості незаконно зрубаних дерев Інспекцією, із урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" та індексації такс 2021 року, розраховано розмір шкоди в сумі 55319,58 грн та пред`явлено відповідачу претензію № 23 від 04.03.2021.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (правова позиція Верховного Суду, викладена у пункті 72 постанови від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

При цьому суд вважає за необхідне зауважити, що Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі N 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". ... Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Факти самовільної рубки лісу зафіксовані Інспекцією у березні 2021 року (період перевірки 26.02.2021 по 02.03.2021), а матеріали Раптової ревізії ДП "Жовтневе лісове господарство" датовані жовтнем 2021 року, тобто більше ніж півроку з дня виявлення порушення Інспекцією.

За таких обставин, суд вважає, що Акт перевірки № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021 по відношенню до матеріалів Раптової ревізії є більш вірогідним доказом по справі.

Відповідно до п. 4.2 Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Держкомлісгоспу, затверджених Наказом Державного комітету лісового господарства України від 22.11.2010 № 403 (із змінами, внесеними згідно з Наказом Держлісагентства України від 18.07.2011 № 508), відбір дерев у рубку здійснюється для всіх видів рубок (крім суцільних), якщо діаметр дерев на висоті 1,3 м, що призначаються до рубки, 8 см і більше. Одночасно з відбором дерев у рубку проводиться клеймування цих дерев біля шийки кореня і позначення категорії технічної придатності на висоті 1,3 м.

Таким чином, у разі законного відведення лісосіки у рубку залишаються клеймування біля шейки кореня дерева, які залишаються навіть після зрубу дерев.

Водночас, слід зазначити, що наказ керівника ДП "Жовтневий лісгосп" від 25.10.2021 за № 254/1 не містить відомостей щодо періоду, яким охоплено проведення ревізії, а лише вказує на час її проведення (з 20.09.2021 по 25.10.2021).

Згідно з копіями актів Раптової ревізії (акт Раптової ревізії № 1 кварталу № 47, акт Раптової ревізії № 4 кварталу № 46, акт Раптової ревізії № 2 кварталу № 23 виділу 8, акт Раптової ревізії № 3 кварталу № 30 виділу 3), досліджено ефективність роботи посадових осіб від порушень лісового законодавства за ревізійний період з 19.05.2021 по 19.10.2021, тобто після проведення перевірки органом контролю.

Таким чином, зазначені вище накази та акти Раптової ревізії не спростовують виявлені органом контролю порушення вимог чинного законодавства України, наведені в Акті № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021.

Водночас, з матеріалів ревізії вбачається, що нумераційна відомість дерев, призначених у вибіркову санітарну рубку, польові перелікові відомості дерев, призначених у санітарну рубку дерев, акт приймання-передачі лісосіки для розробки, акти приймання-передачі робіт та послуг, транспортно-товарні накладні підписані особами, щодо яких за наслідками досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000124 від 12.03.2021 скеровано до суду обвинувальний акт за обвинуваченням останніх у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 367 КК України (службової недбалості за час роботи в ДП "Жовтневий лісгосп"), що ставить під сумнів достовірність відомостей, зазначених у цих документах.

Щодо зауважень відповідача відносно розбіжностей в сумах розміру шкоди, розрахованих експертами Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса" в межах комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи, та розрахованих Держекоінспекцією, суд зазначає, що такі розбіжності , як зазначено у висновку судовими експертами, виникли внаслідок арифметичного округлення сум завданої шкоди.

При цьому, суд бере до уваги, що дії посадових осіб Держекоінспекції щодо складання акту перевірки, складання розрахунку розміру збитків та пред`явлення претензій щодо добровільного відшкодування шкоди, відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались.

Матеріали, складені посадовими особами Держекоінспекції за наслідками перевірки в діяльності ДП "Жовтневий лісгосп", відповідають вимогам законів України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", "Про охорону навколишнього природного середовища", Положення про територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; створювати сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

За приписами ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком.

Відповідно до п. 2 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, підприємства, установи, організації і громадяни, які здійснюють спеціальне використання лісових ресурсів, зобов`язані, зокрема, забезпечувати збереження підросту і не призначених для рубки дерев.

Відповідно до ст. 89 Лісового кодексу України та п. 1 Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 № 976, охорону і захист лісів на території України здійснює державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства (Держлісагентство), Республіканського комітету АРК з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства.

Згідно зі ст.ст. 90, 91 Лісового кодексу України та п. 4 вказаного Положення, основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства, забезпечення охорони лісів від незаконних рубок, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового господарства.

Таким чином, посадовими особами державної лісової охорони, всупереч вимогам ст.ст. 19, 69 89, 90, 91 Лісового кодексу України, Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 № 976, та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, не забезпечено належну охорону та збереження лісових ресурсів, що призвело до самовільної вирубки 600 дерев посадовими особами ДП "Жовтневий лісгосп" у кварталі 23 виділі 8, кварталі 30 виділі 3, кварталах 46 та 47 Бабаївського лісництва, чим заподіяно шкоди на загальну суму 1127755,36 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно зі ст. 69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 1172 Цивільного кодексу України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України.

Водночас, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховуються до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Крім того, відповідно до п. 6.1.2 Роз`яснень Вищого арбітражного суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища" від 27.06.2001 №02-5/744, у вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства на підвідомчій лісовому господарству території факту правопорушення, вчиненого невстановленими особами, судам необхідно виходити з того, що обов`язки із: забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення, відповідно до статті 19 Лісового кодексу України, покладено на постійних лісокористувачів.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками (державною лісовою охороною) незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків.

Таким чином, Держекоінспекцією у відповідності до вимог діючого законодавства встановлено, що державною лісовою охороною ДП "Жовтневий лісгосп" не забезпечено належної охорони та збереження лісів, що призвело до незаконної вирубки дерев, чим заподіяно шкоди інтересам держави на загальну суму 1127755,36 грн.

Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювана та шкодою, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Водночас, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Згідно з п. 1.6 Роз`яснень Вищого Господарського суду України "Про деякі питання вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього середовища" від 27.06.2001 № 02-5/744, вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного суду від 20.12.2018 у справі № 924/12/18, від 07.06.2019 у справі № 914/1960/17, від 09.08.2018 у справі №909/976/17, від 20.12.2018 у справі № 909/1193/17, від 22.07.2019 у справі № 909/374/18 тощо при вирішенні спорів про стягнення з постійних лісокористувачів шкоди, заподіяних заподіяної самовільною порубкою дерев.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Надавши правову оцінку обставинам, встановленим на підставі наявних у матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість заявлених прокурором позовних вимог, у зв`язку з чим шкода, заподіяна незаконним вирубуванням дерев у загальній сумі 1127755,36 грн підлягає стягненню з відповідача наступним чином:

- 622404,74 грн та 55319,58 грн на розрахунковий рахунок Харківської міської ТГ у Харківському районі Харківської області;

- 213479,62 грн та 236551,42 грн на розрахунковий рахунок Височанської селищної ТГ у Харківському районі Харківської області.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 29, 42, 73, 74, 86, 91, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (, юридична адреса: 62472, Харківська область, Харківський район, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, 63) на користь держави шкоду, заподіяну незаконним вирубуванням дерев у загальній сумі 1127755,36 грн, а саме:

- 622404 грн. 74 коп. на р/р UA0020649 Харківська міська ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 55319,58 грн на р/р UA0020649 Харківська міська ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 213479,62 грн на р/р UA0020633 Височанська селищна ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 236551,42 грн на р/р UA0020633 Височанська селищна ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998.

Стягнути з Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (, юридична адреса: 62472, Харківська область, Харківський район, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, буд. 63) на користь Харківської обласної прокуратури (, юридична адреса: 61001, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 4; банк отримувач: Державна казначейська служба України м.Київ, рахунок № UA0007171, код банку 820172, банк отримувача: Держказначейська служба України; код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800) - витрати зі сплати судового збору в розмірі 16916,33 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається відповідно до ст.ст. 256-257 ГПК України протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено "20" січня 2022 р.

Суддя Н.М. Кухар