ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року м. Черкаси справа № 925/639/21

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Боровика С.С. з секретарем судового засідання Пастуховою О.С., за участю:

від Черкаської обласної прокуратури: Хиля А.С. (за посвідченням),

від Державної екологічної інспекції Центрального округу: не з`явився,

від відповідача: Ключник В.В. (директор, за посадою),

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу до комунального підприємства «Чигирин» Чигиринської міської ради

про стягнення 403 440,60 грн.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури звернувся до господарського суду Черкаської області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу до комунального підприємства «Чигирин» Чигиринської міської ради, в якому просить суд стягнути з комунального підприємства «Чигирин» Чигиринської міської ради збитки, заподіяні державі у сумі 403 440 гривень 60 копійок та перерахувати цю суму на р/р UA 0023705, отримувач ГУК у Черкаській області/тг м. Чигирин, , банк отримувача казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».

У позовній заяві прокурор також просить господарський суд судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позову прокурор вказав, що відповідачем, в порушення вимог природоохоронного законодавства, у період з 01.01.2018 по 31.12.2019, здійснено користування ділянкою надр (підземними водами) за відсутності спеціального дозволу на користування надрами, чим державі завдано збитки.

Ухвалою суду від 31.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №925/639/21 і вирішено розглядати її у порядку загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін, призначено підготовче судове засідання на 21.07.2021.

Ухвалою суду від 21.07.2021 підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті на 16.11.2021.

Ухвалою суду від 16.11.2021 в засіданні оголошено перерву для вивчення матеріалів справи. Судове засідання з розгляду справи призначено на 20.01.2022.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник Державної екологічної інспекції Центрального округу в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомлено, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується реєстром поштових відправлень Господарського суду Черкаської області.

КП «Чигирин» Чигиринської міської ради направлено відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав не підтвердження прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді та у зв`язку з тим, що вина підприємства щодо неотримання дозволу на користування надрами відсутня, оскільки КП «Чигирин» Чигиринської міської ради вжито всіх заходів для оформлення відповідних документів.

Представник КП «Чигирин» Чигиринської міської ради у судовому засіданні позов не визнав, просив суд відмовити у його задоволені з підстав зазначених у відзиві.

Неявка представника позивача у судове засідання не перешкоджає вирішенню спору за наявними у справі матеріалами.

У судовому засіданні, яке відбулося 20.01.2022 за участю прокурора та представника відповідача господарський суд розглянув справу №925/639/21 по суті та оголосив вступну і резолютивну частини ухваленого ним у нарадчій кімнаті рішення.

Заслухавши учасників справи, дослідивши наявні у справі письмові докази, господарський суд Черкаської області встановив наступне.

У період з 16.03.2020 19.03.2020 Державною екологічною інспекцією Центрального округу на підставі ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 4, 5, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» здійснено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів комунальним підприємством «Чигирин» Чигиринської міської ради Черкаського району, за результатами якої складено акт від 16.03.2020 №18/3/3/2020/ПЗ.

Перевіркою встановлено, що КП «Чигирин» Чигиринської міської ради у порушення вимог природоохоронного законодавства здійснює користування ділянкою надр (підземними водами) за відсутності спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідно інформації, наведеної у звітах за встановленою формою №2ТП-водгосп (річна) про використання води за 2018 2019 роки, зі свердловин у період з 01.01.2018 по 31.12.2019 забрано 427 600 м3 підземної води.

Рентна плата за спеціальне використання води в Черкаській області становила в 2019 році 62,9 грн за сто кубічних метрів підземної води.

Згідно розрахунку розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (спеціального дозволу на користування надрами (підземна вода) КП «Чигирин`Чигиринської міської ради, виконаного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу, сума заподіяних державі збитків становить 403 440,60 грн.

Акт перевірки від 16.03.2020 за №18/3/3/2020/ПЗ отримано директором вказаного підприємства Ключником В.В.19.03.2020 та відповідачем не оскаржувався.

Одночасно, за фактом користування ділянкою надр (підземних вод) без наявного спеціального дозволу старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Дмитренко Ю.М. 07.02.2020 на директора КП «Чигирин» Чигиринської міської ради Ключника В.В. складено протокол про адміністративне правопорушення №002969.

Згідно постанови старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Дмитренко Ю.М. про накладення адміністративного стягнення від 10.02.2020 №002969 Ключник В.В. вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65 Кодексу України про надра, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а тому його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 47 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн., який ОСОБА_1 сплачено 08.04.2020 у повному обсязі, що підтверджується квитанцією №48937386 АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Однак, збитки завдані державі в сумі 403 440,60 грн. КП «Чигирин» Чигиринської міської ради залишились не відшкодованими. Державна екологічна інспекція самостійно з позовом про їх стягнення до суду не зверталась.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Згідно з ч. 1 ст. 149, ст. 151 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Приписами ч.ч. 2, 3 ст. 2 Водного кодексу України передбачено, що водні відносини в Україні регулюються цим Кодексом, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» та іншими актами законодавства. Земельні, гірничі, лісові відносини, а також відносини щодо використання та охорони рослинного і тваринного світу та об`єктів природно-заповідного фонду, атмосферного повітря, виключної (морської) економічної зони та континентального шельфу України, що виникають під час користування водними об`єктами, регулюються відповідним законодавством України.

Відповідно до ст.ст. 46, 48 Водного кодексу України, водокористування може бути загальним або спеціальним. Спеціальне водокористування це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, промислових, сільськогосподарських, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

В силу вимог п. 9 ч. 1 ст. 44, ч. 1 ст. 49 Водного кодексу України спеціальне водокористування здійснюється лише на підставі дозволу.

Відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 № 827, прісні підземні води є корисними копалинами загальнодержавного значення.

Частиною 1 ст. 19 Кодексу України про надра передбачено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.

Згідно з ст. 21 Кодексу України про надра, надра у користування для видобування прісних підземних вод і розробки родовищ торфу надаються без надання гірничого відводу на підставі спеціальних дозволів, крім випадків, передбачених ст. 23 цього Кодексу, що видаються після попереднього погодження з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Отже, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому, спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування - право на їх використання.

Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних вод, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Таким чином, законодавством визначено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

Здійснення видобування підземних вод без спеціального дозволу на користування ділянкою надр законом забороняється.

Зматеріалів перевірки Державної екологічної інспекції Центрального округу, які додані до позову у якості доказів вбачається, що станом на період проведення перевірки у КП «Чигирин» Чигиринської міської ради спеціальний дозвіл на користування надрами відсутній, забір води в період з 01.01.2018 по 31.12.2019 КП «Чигирин» Чигиринської міської ради здійснено в порушення установлених законодавчих вимог за його відсутності, що підтверджується актом планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 16.03.2020 №18/3/3/2020/ПЗ.

Разом з цим, судом встановлено, що з метою отримання дозволу на користування надрами між КП «Чигирин» Чигиринської міської ради та фізичною-особою підприємцем Палєхіним В.М. 03.07.2018 укладено договір №ПДСД-000151 про надання послуг з підготовки документів, гідрологічних матеріалів для отримання спеціального дозволу на користування надрами та супроводження його отримання.

Згідно даних розміщених на сайті Державної служби геології та надр України, які є загальнодоступними КП «Чигирин» Чигиринської міської ради 06.03.2019 подано заяву на отримання спецдозволу на користування надрами Чигиринське родовище.

Державною службою геології та надр України вказана заява повернута на адресу Відповідача.

У подальшому КП «Чигирин» Чигиринської міської ради 03.07.2019, 22.08.2019 та 27.09.2019 повторно подано заяви на отримання спецдозволу на користування надрами Чигиринське родовище, проте Державною службою геології та надр України вказані заяви також повернуті.

На час проведення Державною екологічною інспекцією Центрального округу у березні 2020 року перевірки КП «Чигирин» Чигиринської міської ради спеціальний дозвіл на користування надрами, забір води зі свердловин, Відповідачем не отримано.

Таким чином, вина Відповідача полягає в тому, що ним завчасно не вжито всіх необхідних заходів з метою отримання дозволу на спеціальне водокористування.

Акт позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 16.03.2020 є чинним, підписаний без зауважень, в судовому порядку не оскаржувався.

Відповідно до статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Згідно зі ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

За змістом ч. 1 ст. 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Водночас згідно зі ст. 65 Кодексу України про надра відповідальність за порушення законодавства про надра несуть особи, винні, зокрема, у самовільному користуванні надрами.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів у разі, зокрема, самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) регламентовано Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 №389 (далі Методика №389).

Згідно із пунктами 9.1, 9.2 Методики №389 розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), здійснюється за формулою: З сам = 5 х W х Тар (грн.),(23), де W - об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води); Тар - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення (для поверхневих, підземних, шахтних, кар`єрних та дренажних вод - грн/100 куб.м, води для потреб гідроенергетики та рибництва - грн/10000 куб.м, води, яка входить до складу напоїв, - грн/куб.м). Для води з лиманів Тар аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання поверхневих вод для показника «Інші водні об`єкти», встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення. Фактичний об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) визначається на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи - підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

Державною екологічною інспекцією Центрального округу зроблено розрахунок збитків, заподіяних державі самовільним забором води відповідно до Методики №389, за період з 01.01.2018 по 31.12.2019, розмір яких склав 403 440,60 грн.

Здійснюючи розрахунок шкоди, за період з 01.01.2018 по 31.12.2019, використано звіти КП «Чигирин» Чигиринської міської ради форми №2ТП-водогосп за 2018 та 2019 роки, та враховано використаний об`єм води у розмірі 427 600 куб.м підземної води за вказаний період.

Самовільне використання водних ресурсів без видачі дозволу на спеціальне водокористування є самостійною підставою для відшкодування збитків, аналогічні висновки викладені у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2018 у справі №910/8682/16.

Тобто відповідач фактично усвідомлював той факт, що він при відсутності дозвільних документів (спеціального дозволу на користування надрами (підземна вода) не має права на їх використання.

Таким чином, суд погоджується з доводами прокурора щодо наявності у даному випадку вини Відповідача, яка полягає у самовільному використанні водних ресурсів без відповідного дозволу на користування надрами.

Внесення відповідачем плати за користування надрами за відсутності спеціального дозволу на користування надрами не звільняє його від відповідальність за порушення законодавства про надра.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №922/1699/15.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В силу вимог п. 8 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Частиною 3 зазначеної статті визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відшкодування збитків є однією з форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу вимог ст. 22 ЦК України, оскільки ч. 1 визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до вимог ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала в зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди передбачено статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Враховуючи означені вище установлені факти, суд погоджується з доводами прокурора, що у діях КП «Чигирин» Чигиринської міської ради наявні всі елементи складу правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача полягає у здійсненні забору води без спеціального дозволу на користування надрами, всупереч чинного законодавства, що підтверджується матеріалами перевірки; наявна сама шкода, яка правомірно розрахована відповідно до Методики №389, а також причинний зв`язок, що виражений у заподіяні зазначеної шкоди протиправною поведінкою відповідача, яка виражена у самовільному користуванні надрами.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Кодексу України про надра землевласники і землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати корисні копалини місцевого значення і торф загальною глибиною розробки до двох метрів, а також підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Тобто видобування води може здійснюватися без спеціальних дозволів зокрема землевласниками та землекористувачами.

Разом з тим, у КП «Чигирин» Чигиринської міської ради речові права на земельні ділянки відсутні.

Отже, відповідач не є суб`єктом, до якого можуть бути застосовані положення ч. 1 ст. 23 Кодексу України про надра.

Відносно підстав для представництва прокурором інтересів держави у даному випадку суд зазначає наступне.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка, серед інших, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Положеннями ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання, тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У Постанові Верховного Суду від 05.11.2019 по справі №804/4885/18 зазначено, що під «інтересом держави» слід розуміти, у тому числі, такий, який охоплює інтереси мешканців територіальної громади, зокрема, у таких сферах, як охорона здоров`я, благоустрій населених пунктів, оскільки відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Недодержання Відповідачем вимог законодавства про охорону водних ресурсів, а саме здійснення забору підземних вод для власних господарських потреб без спеціального дозволу, несе потенційні ризики зниження рівня підземних вод, зміни їх якості через забруднення чи змішування вод різних водоносних горизонтів, наявні ризики виснаження відповідних водоносних горизонтів, що негативно впливає на підземну гідросферу в цілому.

В даному випадку, виникають потенційні ризики використання підземних вод іншими споживачами, які здійснюють їх законний видобуток для власних потреб в адміністративних межах м. Чигирин та Черкаського району.

Відповідно до ст. 6 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єктами правової охорони навколишнього природного середовища, які підлягають державній охороні і регулюванню використання на території України є: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, які залучені в господарський обіг, так і невикористані в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини невід`ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України.

Крім цього, кошти, одержанні в рахунок відшкодування збитків завданих навколишньому природному середовищу надходять до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів, з яких фінансуються зокрема видатки на програми та заходи у сфері охорони навколишнього природного середовища, відтак безпідставне зволікання Позивача зі стягненням відповідних коштів з відповідача не сприяє своєчасному наповненню бюджету та створює загрозу державним інтересам у цій сфері, а отже суд погоджується, що у даному випадку вбачаються обґрунтовані підстави для представництва інтересів держави прокурором.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно абз. 9 п.п. 2 п. 3 Положення, основними завданнями Держекоінспекції є здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо охорони атмосферного повітря.

Абзацом 2 п. п. г) п. 4 Положення регламентовано, що Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин.

У свою чергу згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №136 (нова редакція), Державна екологічна інспекція Центрального округу є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Полтавської та Черкаської області.

У зв`язку з цим, органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах є Державна екологічна інспекція Центрального округу.

Разом з цим, володіючи відповідними повноваженнями та достовірно знаючи про факти порушення з боку КП «Чигирин» інтересів держави, Державною екологічною інспекцією Центрального округу впродовж тривалого періоду не вжито належних заходів щодо стягнення збитків, заподіяних державі в результаті видобування підземних вод без спеціального дозволу в розмірі в розмірі 403 440 грн. 60 коп., тим самим, не здійснюється захист інтересів держави, що свідчить про бездіяльність компетентного органу.

Зокрема, з метою ініціювання питання захисту інтересів держави уповноваженим органом, Черкаська окружна прокуратура листами від 19.03.2021 №80 101 вих. 21 та від 09.04.2021 №145 449 вих. 21 повідомила Державну екологічну інспекцію Центрального округу про виявлені порушення вимог законодавства та запитано про вжиті заходи реагування щодо стягнення з відповідача заподіяних державі збитків у сумі 403 440 грн. 60 коп.

Поряд з цим Державна екологічна інспекція Центрального округу не виявила наміру вживати заходи на захист порушених інтересів держави, а лише просить органи прокуратури вжити передбачених законом дій відповідно до наданих повноважень. Вказане свідчить про бездіяльність суб`єкта владних повноважень в частині захисту законних інтересів держави в межах проведеної перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства КП «Чигирин».

Вказаний факт відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову, ураховуючи, що інтереси держави на цей час залишаються незахищеними, а контролюючий орган фактично бездіє.

Необхідність звернення прокурора з позовною заявою зумовлена потребою захистити інтереси держави, порушені здійсненням КП «Чигирин» здійснення забору підземних вод без спеціального дозволу для власних виробничих потреб, що спричинило державі збитки в розмірі 403 440,60 грн.

Відтак, у Черкаської окружної прокуратури наявні підстави для звернення із позовною заявою в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу до КП «Чигирин» про стягнення збитків в розмірі 403 440,60 грн.

Крім цього, судом встановлено, що Черкаською окружною прокуратурою попередньо до пред`явлення позовної заяви до суду Державній екологічній інспекції Центрального округу надіслано лист від 22.04.2021, яким поінформовано вказаний контролюючий орган про представництво прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах.

За таких обставин позов прокурора підлягає задоволенню у повному обсязі.

За подання позову Черкаською обласною прокуратурою за платіжним дорученням від 22.04.2021 №643 сплачено 6051,61 грн. судового збору, який відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку із задоволенням позову слід покласти на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Стягнути з комунального підприємства Чигирин Чигиринської міської ради (, Черкаська область, Черкаський район, м. Чигирин, вул. Енергетиків, 11/1) збитки, заподіяні державі в сумі 403 440,60 грн. та перерахувати на р/р UA 0023705, отримувач ГУК у Черкаській області/тг м. Чигирин, , банк отримувача казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

3.Стягнути з комунального підприємства Чигирин Чигиринської міської ради (, Черкаська область, Черкаський район, м. Чигирин, вул. Енергетиків, 11/1) на користь Черкаської обласної прокуратури (, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України в м. Київ, МФО 820172, за кодом класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір в сумі 6 051,61 грн.

Видати накази.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24 січня 2022 року.

Суддя С.С.Боровик