ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2022 року м.Херсон Справа № 923/1439/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін, за позовом: Акціонерного товариства "Херсонобленерго", м.Херсон,

до Відповідача: Мовлудової Мулькії Іслам Кизи, Херсонська область, код

про стягнення 63765,37 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по Акту про порушення №133520 від 15.05.2020 року

учасники справи не викликались

Позивач Акціонерне товариство "Херсонобленерго" 03.11.2021р. звернувся до Господарського суду Херсонської області із позовом до Мовлудова Мулькія Іслам Кизи про стягнення 63765,37 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по Акту про порушення №133520 від 15.05.2020 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2021р. даний позов передано на розгляд судді Пінтеліній Т.Г.

Ухвалою суду від 04.11.2021р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного провадження без повідомлення та виклику учасників справи. Установлено Мовлудовій Мулькії Іслам Кизи строк для подачі відзиву на позов - 06.12.2021, а заперечення - 01.12.2021. Установлено Акціонерному товариству «Херсонобленерго» строк для подачі відповіді на відзив - 20.12.2021.

За наявною в матеріалах справи розпискою Позивач отримав копію ухвали про відкриття провадження 05.11.2021р.

Копія ухвали від 04.11.2021 про відкриття провадження у справі направлена була Відповідачу рекомендованою з повідомленням кореспонденцією та отримана останньою 11.11.2021р., що вбачається із відповідного повідомлення про вручення.

16.12.2021р. Відповідачем подано до суду клопотання про закриття провадження у справі, яке вмотивоване наступним. Так, позовні вимоги мотивовано посиланням на порушення відповідачем умов Закону «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, як фізичною особою - підприємцем. У якості доказу вчинення відповідачем відповідних порушень позивачем надано копію Акту про порушення №133520 від 15.05.2020. Однак, доказів того, що відповідач є фізичною особою-підприємцем суду не надано взагалі. Також не надано належного доказу існування станом на 15.05.2020 та на дату подання позовної заяви договірних відносин між АТ «Херсонобенего» та ФОП Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи. Більше того, до позовної заяви надано ксерокопію документа, названого «Довіреність від 01.01.2017», згідно якої позивач, начебто уповноважила Кравченка Віталія Анатолійовича на вчинення певних дій, ця особа названа «управляючим». Однак, за інформацію відповідача, вона не складала цього «документу», не знайома з особою на ім`я Кравченко Віталій Анатолійович . За таких обставин, всі докази, надані позивачам, що містять підпис так званого «управляючого» викликають обґрунтований сумнів щодо свого походження.

Відповідач зазначає, що за Мовлудовою Мулькія Іслам Кизи зареєстровано припинення фізичної особи - підприємця. З цього часу жодної підприємницької (господарської) діяльності, за наданою нею інформацією, остання не здійснювала. Очевидно, що володіння на праві власності цілісним майновим комплексом само по собі свідченням здійснення господарської діяльності не є. Натомість, як зазначалось, позивачем до позовної заяви не надано доказів, що Мовлудова Мулькія Іслам Кизи є фізичною особою-підприємцем на момент подання позовної заяви, була фізичною особою-підприємцем у 2020 року на момент складання Акту про порушення, фактично здійснювала підприємницьку (господарську) діяльність у 2020 року на момент складання Акту про порушення та на момент подання позовної заяви. Також не надано доказів наявності між позивачем та Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи господарських правовідносин. Відтак, відповідач вважає, що дана позовна заява подана до суду із порушенням правил суб`єктної юрисдикції, оскільки відповідач є фізичною особою, а не фізичною особою- підприємцем, на час складання Акту про порушення.

Відповідач зазначає, що згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань діяльність відповідача, як ФОП припинена з 2012 року. Предметом спору є донарахування вартості електроенергії нібито спожитої з порушенням чинного законодавства при здійсненні відповідачем саме господарської діяльності. Тобто, у 2020 році, на час складення Акту про порушення між позивачем та відповідачем не існували правовідносини, які притаманні господарській діяльності. Таким чином, спір у цій справі за характером правовідносин не підлягає вирішенню в господарських судах.

Відповідач посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 922/2972/17, правові позиції в аналогічній справі в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 у справі №904/10132/1745, просить суд закрити провадження у справі №923/1439/21 за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до Мовлудової Мулькії Іслам Кизи про стягнення 50 168,68 грн. вартості необлікованої електричної енергії.

Заперечуючи проти поданого клопотання, Позивачем 29.12.2021р. подано до суду відповідні пояснення, з яких вбачається, що у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 127/23144/18 зазначено наступне: "...Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала позицію щодо юрисдикції спору за позовом суб`єкта господарювання до фізичної особи, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, що виник при виконанні умов укладеного між ними господарського договору (постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 13 лютого 2019 року у справі № 910/8729/18 (провадження № 12-294гс18), від 5 червня 2019 року у справі № 904/1083/18 (провадження № 12-249гс18).

Господарські суди мають юрисдикцію щодо розгляду за пунктом 1 частини першої статті 20 ГПК України спорів, у яких стороною є фізична особа, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, якщо ці спори пов`язані, зокрема, з підприємницькою діяльністю, що раніше здійснювалася зазначеною фізичною особою, зареєстрованою підприємцем.

Майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями. Господарські договори укладаються за правилами, встановленими ЦК України, з урахуванням особливостей, передбачених ГК України, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (стаття 179 ГК України). Таким чином, однією з ознак господарського договору, що дозволяє відокремити його від інших видів договорів (у тому числі цивільних), є особливий суб`єктний склад. Зокрема, договір, у якому сторонами є суб`єкти господарювання (наприклад, юридична особа та громадянин, зареєстрований на час його укладення як підприємець), є господарським, відтак і зобов`язання, що з нього виникають, є господарськими.

До підприємницької діяльності фізичних осіб за статтею 51 ЦК України застосовуються нормативно-правові акти, що регулюють діяльність юридичних осіб, якщо інше не встановлено законом, або не випливає із суті відносин.

Відповідно до статті 52 ЦК України ФОП відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення.

За змістом статей 51, 52, 598-609 ЦК України, статей 202-208 ГК України однією з особливостей підстав припинення зобов`язань для ФОП є те, що у випадку припинення суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи (виключення з реєстру суб`єктів підприємницької діяльності) її зобов`язання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як фізичною особою, оскільки фізична особа не перестає існувати. ФОП відповідає за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном ... ".

Так, Відповідач на виконання вимог ЗУ "Про ринок електричної енергії", з урахуванням статей 633, 634, 642, приєдналася з 01.01.2019 року до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах Договору про постачання електричної енергії за особовим рахунком № 1089, про що свідчить документальне підтвердження споживання електричної енергії Споживачем та сплата за виставлені рахунки за спожиту електричну енергію - тим самим Відповідач повідомив про відсутність заперечень щодо укладення з Товариством договору про надання послуг з розподілу електричної енергії на погоджених сторонами умовах.

Договір про постачання електричної енергії за особовим рахунком № 1089 було укладено між ВАТ "ЕК "Херсонобленерго" (правонаступником якого є АТ "Херсонобленерго") та Фізичною особою-підприємцем Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи - 15.07.2010року. Так, відповідно до пункту 9.1. Договору про постачання електричної енергії № 1089 від 15.07.2010року, Сторони узгодили, що усі зміни та доповнення до цього Договору оформляється письмово, підписується уповноваженими особами та скріплюється печатками обох Сторін.

Відповідач жодного разу не надсилала лист-повідомлення до АТ "Херсонобленерго", ні до 01.01.2019 року, ні після 01.01.2019 року, щодо зміни організаційно-правової форми, тощо з вимогою внести зміни до Договору № 1089.

А отже, підсумовуючи вище викладене, відповідно до положень чинного законодавства у випадку припинення діяльності фізичної особи - підприємця, зобов`язання цього суб`єкта господарювання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за ним як за фізичною особою, яка відповідає за їх належне виконання всім своїм майном, на яке може бути звернено стягнення. Таким чином, виходячи із суб`єктного складу та змісту правовідносин сторін як таких, що виникли з господарського договору - Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії - зобов`язання за яким у відповідача із втратою його статусу як ФОП не припинились, даний спір належить до господарської юрисдикції.

На підставі викладеного вище, Позивач просить подане Відповідачем клопотання про закриття провадження у справі визнати зловживання процесуальними правами та залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 ГПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ ГПК України.

Частиною 3 статті 252 цього Кодексу визначено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.8 ст. 252 ГПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ч.2 ст. 161 ГПК України).

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, господарський суд

в с т а н о в и в :

15.07.2010 року між Відкритим акціонерним товариством "ЕК "Херсонобленерго" (правонаступник акціонерне товариство "Херсонобленерго", Позивач, Постачальник, AT "Херсонобленерго") та Фізичною особою-підприємець Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи (Відповідач, Споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 1089 (Договір), з відповідними додатками (а.с.20-33).

На момент укладення договору сторони погодились під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, керуватись чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 31 липня 1996 року № 28, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02.08.1996 року за №417/1442 (далі - ПКЕЕ, втратили свою чинність 11.06.2018 року).

Тобто, на час виникнення між Сторонами у справі правовідносин Фізичною особою-підприємець Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи (укладення Договору № 1089), пов`язаних з приєднанням електроустановки до електричних мереж, відносини, пов`язані з передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії було урегульовано Законом України «Про електроенергетику» та іншими нормативно-правовими актами, зокрема ПКЕЕ.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням Відповідачем вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме порушення підпункт 5 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

Як слідує з матеріалів справи та встановлено господарським судом, ФОП Мовлудова М. на виконання вимог ЗУ "Про ринок електричної енергії", з урахуванням статтей 633, 634, 642, приєдналася з 01.01.2019 року до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах Договору про постачання електричної енергії за особовим рахунком № 1089, тим самим повідомив про відсутність заперечень щодо укладення з Товариством договору про надання послуг з розподілу електричної енергії на погоджених сторонами умовах.

У пункті 10.1 Сторонами узгоджено, що розподіл електричної енергії Споживачу може бути обмежено або припинено Оператором системи з повідомленням Споживача не пізніше ніж за три робочих дні у разі несплати Споживачем відповідних платежів у терміни, встановлені Додатком № 4 "Порядок розрахунків".

Аналогічне закріплено п. 7.5 ПРРЕЕ, за змістом якого припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи.

Приписами п. 11.5.1 Кодексу систем розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. № 310 (далі - КСР), встановлено, що послуги з розподілу електричної енергії надаються Користувачу безперервно, крім випадків, передбачених договором про надання послуг з розподілу електричної енергії та цим Кодексом.

Згідно пп. 3 п. 11.5.2 КСР випадки припинення розподілу електричної енергії за ініціативою ОСР є, зокрема несплата та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору про надання послуг з розподілу електричної енергії.

У зв`язку із несплатою ФОП Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи рахунків за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов Договору № 1089 з оператором системи за Відповідачем утворилася заборгованість.

За фактом наявної заборгованості за послуги з розподілу електричної енергії ФОП Мовлудову М. листом за вих. 61/13-017876 від 23.03.2020 року було повідомлено про припинення розподілу електричної енергії за наявну заборгованість з 09:00 години 01 квітня 2020 р. з центрів живлення (а.с.37).

01.04.2020 року надання послуг з розподілу за Договором № 1089 ФОП Мовлудової М. на об`єкті цілісний майновий комплекс (стоянка автотранспорта), розташованого за адресою: АДРЕСА_1, було припинено з центру живлення (копія Акту №226502 про пломбування від 01.04.2020р. наявна в матеріалах справи а.с.39, копія Акту №226573 про пломбування від 21.04.2020р. наявна в матеріалах справи а.с.40).

Змістом п.7.6 розділу VII ПРРЕЕ визначено, що у разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини приєднаної потужності понад величину, визначену умовами договору та/або проектними рішеннями, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок електропередавальної організації та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право без попередження повністю припинити споживачу електропостачання (технічне забезпечення електропостачання споживача) після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення.

В розумінні п.1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ самовільне підключення - самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; самовільне підключення без порушення схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; споживання електричної енергії - користування електричною енергією споживачем за допомогою електрообладнання для задоволення потреб споживача відповідно до укладених договорів; акт про порушення - акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Розділом V ПРРЕЕ передбачені права та обов`язки учасників роздрібного ринку електричної енергії, у тому числі операторів системи розподілу та Споживачів (глава 5.1 розділу V ПРРЕЕ ).

Зокрема, операторам системи надано право на проведення обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; доступ до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання; контролю за додержанням споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів та на складання актів про невідповідність дій (бездіяльність) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (Пунктом 5.1.1 розділу 5.1 глави V ПРРЕЕ) та на складання актів про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (п.п.12 п.5.1.1 розділом 5.1. глави V ПРРЕЕ).

У свою чергу, підпунктами 5, 6 п. 5.5.5 ПРРЕЕ на Споживача електричної енергії покладено обов`язок дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України.

Як слідує з матеріалів справи та зазначає позивач, 15.05.2020 року в ході перевірки працівниками Скадовського РЕМ АТ «Херсонобленерго» дотримання Споживачем Мовлудовою Мулькією Іслам Кизи ПРРЕЕ на об`єкті цілісний майновий комплекс (стоянка автотранспорта), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення пп. 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, що полягає, мовою оригіналу, в наступному: «пп. 5 п. 5.5.5 ПРРЕЕ; пп. 6 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, здійснено самовільне підключення електроустановок споживача до мереж АТ "Херсонобленерго" без порушення схеми обліку. Акт складено згідно п. 8.2.4. та п. 8.2.5 ПРРЕЕ. Споживачем зірвано пломбу № С57719920, яка була встановлена на приводі РКТП -729А та включено об`єкт до центру живлення АТ "Херсонобленерго" (Акт про опломбування № 226573 від 21.04.2020 року).

Також, 15.05.2020р. за участі двох представників АТ «Херсонобленерго» та представника споживача був складений Акт про не допуск на об`єкті ФОП Мовлудова М.І.К. цілісний майновий комплекс м.Скадовськ, вул. Пасічника, 144А (а.с.44).

Вказане порушення було виявлене в присутності керуючого Кравченко Віталія Анатолійовича та зафіксовано 15.05.2020 року в Акті про порушення № 133520 (далі - Акт), який був підписаний з боку АТ «Херсонобленерго» та двома представниками, а саме: старшим інспектором Рудюк Геннадій Петрович - посвідчення № 3254; інспектором Перепелін Володимир Володимирович - посвідчення № 3514 (а.с.41-42).

Вказаний Акт про порушення був підписаний Кравченко Віталієм Анатолійовичем, без зауважень (копія довіреності від 01.01.2017р. від підприємця Мовлудової М. відносно повноважень управляючого Кравченко В.А. наявна в матеріалах, а.с.43).

Після складання акту, другий примірник акту був вручений представнику споживача та був повідомлений про дату, місце та час проведення комісії з розгляду складеного акта про порушення (п.11 Акту № 133520 від 15.05.2020 року).

Приписами п. 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункт и цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присут ні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Згідно п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

За змістом п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Підпунктом 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ встановлено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

За змістом пункту 8.4.10. ПРРЕЕ У разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт * год) розраховується за формулою: W = Р * t доб * Кв, де: Р - потужність (кВт), визначена як: дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи - 60 кВт, tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год) - цілодобово без вихідних. Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Враховуючи зазначене, отримуємо наступне: Wдоб = 60 кВт * 24 год * 0,6 = 864,00 кВт/год.

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено виходячи з дати останнього контрольного огляду 21.04.2020 р. по дату виявлення порушення 15.05.2020 р.

10.06.2020 року від споживача на адресу Скадовського РЕМ був направлений лист з проханням перенести комісію на 01 липня 2020 року по акту порушення № 133520 від 15.05.2020 року в зв`язку із карантином.

Рішенням комісії АТ «Херсонобленерго» від 01 липня 2020 року Споживачу визначено обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил за п. 8.4.10 ПРРЕЕ в обсязі 20736 кВт/год. на загальну суму 63 765, 37 грн., яке оформлене Протоколом № 526 від 01.07.2020 р. На засідання комісії Споживач та/або представник Споживача не прибули.

Витяг з Протоколу засідання комісії № 526 від 01.07.2020 року з рахунком № 1089 по Акту № 133520 від 15.05.2020 року на суму 63 765, 37 грн., супровідним листом № 61/06-034602 від 08.07.2020 року, було направлено засобами поштового зв`язку на адресу Мовлудової Мулькії Іслам Кизи (зазначене підтверджується квитанцією «УКРПОШТИ»).

Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку: пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Так, статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 27 Закону України "Про електроенергетику", правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Відповідно до частини першої статті 275 ГК України, за договором енергопостачання підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергія) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частинами першою - третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 Господарського кодексу України).

Приписами частини другої статті 217 Господарського кодексу України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною першої статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

В силу вимог ст.610, ст.525 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст.629 ЦK України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018р. № 312 затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ, Правила), які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку та спрямовані на регулювання взаємовідносин, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами (гг. 1.1.1 розділу І ПРРЕЕ).

Розділом V ПРРЕЕ передбачені права та обов`язки учасників ринку електричної енергії, у тому числі Операторів системи розподілу та Споживачів.

Пунктом 5.1.1 розділу 5.1 глави V ПРРЕЕ операторам системи надано право на проведення (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; доступ до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимінювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання; контролю за додержанням споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів та на складення актів про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

У свою чергу, Споживач зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) (п.п.1 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ); здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору (п.п.4 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ); забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України (п.п.6 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ); узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (п.п.10 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ); не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.п.20 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ).

Згідно п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Підпунктом 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ встановлено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

Як слідує з матеріалів справи, Мовлудова Мулькія Іслам Кизи своїми діями порушила законодавство в галузі енергетики та умови Договору № 1089, за порушення яких останній до сплати було нараховано 63 765, 37 грн. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по Акту про порушення № 133520 від 15.05.2020 року, які у визначений ПРРЕЕ строк Мовлудова Мулькія Іслам Кизи не сплачені так само, як не сплачені на момент подання позовної заяви.

Приписами абз. 3 п.8.2.7 ПРРЕЕ встановлено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Дослідивши означений Акт суд констатує, що його складено у відповідності до Правил роздрібного ринку електричної енергії.

За приписами п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків.

Як зазначено вище, в Акті про порушення уповноваженого представника Відповідача повідомлено, про час та місце засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акту належним чином. Обізнаність Відповідача також підтверджується наявністю заяви ФОП Мовлудової М.К. керуючий Кравченко В.А. адресованої начальнику Скадовського РЕЗ про перенесення засідання комісії по акту порушення №133520, складеного 15.05.2020р. на 01.07.2020р. При цьому, на засідання комісії 01.07.2020р. Відповідач не прибув.

Відповідно до рішення, оформленого протоколом № 526 від 01.07.2020р., комісією позивача по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №133520 від 15.05.2020р. вирішено провести розрахунок не облікованої електроенергії 20736,00 кВт/год на загальну суму 63765,37 год. та виставлено Відповідачу додатковий рахунок на оплату за червень 2020 року (а.с.47,48).

Розрахунок не облікованої електроенергії проведено згідно пункту 8.4.10 постанови НКРЕКП від 14.03.2018р. №312.

За змістом пункту 8.4.10. ПРРЕЕ, у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт * год) розраховується за формулою: W = Р * t доб * Кв, де: Р - потужність (кВт), визначена як: дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи - 60 кВт, tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год) - цілодобово без вихідних. Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Враховуючи зазначене, отримуємо наступне: Wдоб = 60 кВт * 24 год * 0,6 = 864,00 кВт/год.

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії Відповідачем здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено виходячи з дати останнього контрольного огляду 21.04.2020 р. по дату виявлення порушення 15.05.2020 р.

Суд зауважує, що відповідачем ані під час засідання комісії з розгляду акту про порушення, ані під час розгляду справи не спростовано факту порушення ним Правил, зафіксованого в акті про порушення №133520 від 15.05.2020р.

Враховуючи вищевказане, суд констатує, що факт вчинення правопорушення Відповідачем доведено матеріалами справи, у зв`язку із чим позовні вимоги про стягнення з Відповідача 63765,37 грн. вартості не облікованої електричної енергії є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідачем у поданому клопотанні про закриття провадження не доведено відсутності своєї вини в порушенні ПРРЕЕ.

Згідно ст.4 ГПК України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. Відмова від права на звернення до господарського суду є недійсною.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

З приводу посилань Відповідача у клопотанні на те, що Відповідач не є фізичною особою - підприємцем, суд зазначає наступне.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань до реєстру 22.06.2009 року, внесено запис про реєстрацію Мовлудової Мулькії Іслам Кизи , як фізичної особи-підприємця. Припинено підприємницьку діяльність 29.08.2012 року, підстава - власне рішення. Також, з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань до реєстру 26.05.2016 року, внесено запис про реєстрацію Мовлудової Мулькії Іслам Кизи, як фізичної особи-підприємця. Припинено підприємницьку діяльність 03.10.2018 року, підстава - власне рішення.

Виходячи із вище зазначеного, на момент укладання Договору про постачання електричної енергії № 1089 громадянка Мовлудова Мулькія Іслам Кизи, була зареєстрована як суб`єкт підприємницької діяльності.

Станом на дату укладення Сторонами Договору про постачання електричної енергії були чинними наступні нормативні акти: Закон України "Про електроенергетику", яким визначались відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням та інші нормативно-правові акти (стаття 3 Закону України "Про електроенергетику").

Договори про постачання електричної енергії за вимогами законодавства укладались виключно зі споживачами, які не є побутовими, а саме майно (у даному випадку) використовується для ведення господарської діяльності.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №127/23144/18 зазначено наступне: "... Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала позицію щодо юрисдикції спору за позовом суб`єкта господарювання до фізичної особи, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, що виник при виконанні умов укладеного між ними господарського договору (постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 13 лютого 2019 року у справі № 910/8729/18 (провадження № 12- 294гс18), від 5 червня 2019 року у справі № 904/1083/18 (провадження № 12-249гс18).

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відтак норми процесуальних законів наведено тут і далі у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який набрав чинності 15 грудня 2017року.

Згідно зі статтею 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших відносин, крім справ, розгляд яких здійснюється за правилами іншого судочинства.

Разом з тим, статтею 20 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено предметну та суб`єктну юрисдикцію господарських судів, тобто сукупність повноважень господарських судів щодо розгляду справ, віднесених до їх компетенції. Так, за частиною першою цієї статті господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) ФОП.

Статтею 45 ГПК України встановлено, що сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені в статті 4 цього Кодексу, тобто і фізичні особи, які не є підприємцями, а винятки, коли спори, стороною яких є фізична особа, що не є підприємцем, не підлягають розгляду у господарських судах, чітко визначені положеннями статті 20 цього Кодексу (як приклад, пункти 5, 10, 14 цієї статті).

Відтак господарські суди мають юрисдикцію щодо розгляду за пунктом 1 частини першої статті 20 ГПК України спорів, у яких стороною є фізична особа, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, якщо ці спори пов`язані, зокрема, з підприємницькою діяльністю, що раніше здійснювалася зазначеною фізичною особою, зареєстрованою підприємцем.

Згідно із частиною першою статті 128 Господарського кодексу України (далі - ГК України) громадянин визнається суб`єктом господарювання у разі здійснення ним. підприємницької діяльності за умови державної реєстрації його як підприємця без статусу юридичної особи відповідно до статті 58 цього Кодексу. Зазначена норма кореспондується зі статтею 5- Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

За частиною першою станіті 173 ГК України зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим, учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, у силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або відмовитися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку, є господарським зобов`язанням.

Майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями. Господарські договори укладаються за правилами, встановленими ЦК України, з урахуванням особливостей, передбачених ГК України, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (стаття 179 ГК України).

Таким чином, однією з ознак господарського договору, що дозволяє відокремити його від інших видів договорів (у тому числі цивільних), є особливий суб`єктний склад. Зокрема, договір, у якому сторонами є суб`єкти господарювання (наприклад, юридична особа та громадянин, зареєстрований на час його укладення як підприємець), є господарським, відтак і зобов`язання, що з нього виникають, є господарськими.

Зобов`язання припиняється ліквідацією юридичної особи (боржника або кредитора), крім випадків, коли законом або іншими нормативно-правовими актами виконання зобов`язання ліквідованої юридичної особи покладається на іншу юридичну особу, зокрема за зобов`язаннями про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю (стаття 609 ЦК України).

Проте до підприємницької діяльності фізичних осіб згідно зі статтею 51 ЦК України застосовуються нормативно-правові акти, що регулюють діяльність юридичних осіб, якщо інше не встановлено законом, або не випливає із суті відносин.

Відповідно до статті 52 ЦК України ФОП відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення.

За змістом статей 51, 52, 598-609 ЦК України, статей 202-208 ГК України однією з особливостей підстав припинення зобов`язань для ФОП є те, що у випадку припинення суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи (виключення з реєстру суб`єктів підприємницької діяльності) її зобов`язання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як фізичною особою, оскільки фізична особа не перестає існувати. ФОП відповідає за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном ... ".

З огляду на вищевикладене, подане Відповідачем клопотання про закриття провадження у справі не підлягає задоволенню.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст.2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є, зокрема, захист гарантованих Конституцією України та законами, прав і законних інтересів юридичних осіб.

Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Пункт 3 частини першої статті 129 Конституції України пов`язує змагальність сторін зі свободою в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Змагальність сторін - це встановлена законом можливість реалізації та практична реалізація наданих їм процесуальних прав при безумовному виконанні покладених на них процесуальних обов`язків на всіх стадіях судового процесу за участю компетентного суду.

Переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку.

За приписами ст. ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Зважаючи на встановлені факти та вимоги вищезазначених правових норм, вказані вище аргументи, наведені Позивачем, щодо наявності підстав для задоволення позову, приймаються судом, оскільки відповідають фактичним обставинам справи та вимогам законодавства.

При цьому суд зауважує, що відповідно до ч.1 ст.617 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Відповідачем не доведено, що порушення ПРРЕЕ виникло не з його вини та/або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Враховуючи вищенаведене, виходячи із заявлених позивачем вимог та наявних у справі доказів, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позову.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з Відповідача вартості не облікованої електроенергії у сумі 63765,37грн. підлягають задоволенню.

У зв`язку із задоволенням позову у повному обсязі, судові витрати в сумі 2270,00 грн. судового збору покладаються на Відповідача.

Керуючись ст.ст.129,232,233,236-242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з Мовлудової Мулькії Іслам Кизи (Код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , місце знаходження юридичної особи: АДРЕСА_2 ) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (Код , місце знаходження юридичної особи: Україна, 73000, Херсонська область, місто Херсон, вул. Пестеля, будинок 5) на поточний рахунок № НОМЕР_2 в АТ «Перший Інвестиційний банк», МФО 300506 - 63765 (шістдесят три тисячі сімсот шістдесят п`ять) грн. 37 коп. вартості не облікованої електричної енергії, 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп. судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 13.01.2022р.

Суддя Т.Г. Пінтеліна