УХВАЛА

19 січня 2022 року

м. Київ

cправа № 910/3867/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Кондратової І.Д.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус"

про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Берднік І.С.

від розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Поліс"

на рішення Господарського суду Полтавської області

(суддя - Сірош Д.М.)

від 17.09.2019

та постанову Східного апеляційного господарського суду (головуючий - Медуниця О.Є., судді - Гребенюк Н.В., Істоміна О.А.)

від 25.11.2021

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Поліс",

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Приватного нотаріуса Тишко Ірини Олександрівни, Публічного акціонерного товариства "ВТБ Банк",

про усунення перешкод у користуванні правом власності шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права власності, скасування державної реєстрації прав та зобов`язання поновлення відомостей у державному реєстрі речових прав,

ВСТАНОВИВ:

1. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Берднік І.С. - головуючого, Волковицької Н.О., Зуєва В.А. від 23.12.2021 відкрито касаційне провадження у справі № 910/3867/19 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Поліс" на рішення Господарського суду Полтавської області від 17.09.2019 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2021, призначено касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 23.02.2022 та зупинено дію постанови Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2021 до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

2. 13.01.2022 до Касаційного господарського суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" про відвід судді Берднік І.С.

3. Заяву про відвід мотивовано недовірою судді Берднік І.С. з огляду на наявність підстав відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 35 ГПК України (суддя прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді).

4. Заявник зазначає про хід судового розгляду справи № 910/3867/19; висловлює незгоду із процесуальним рішенням Суду, а саме ухвалою Верховного Суду від 23.12.2021 про відкриття касаційного провадження у цій справі та зупинення дії оскарженої постанови; неодноразово висловлює оціночні судження про суддю Берднік І.С. та її доброчесність, що, на думку заявника, є підставою для її відводу.

5. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Берднік І.С. - головуючий, Волковицька Н.О., Зуєв В.А. від 14.01.2022 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" про відвід Берднік І.С. у справі № 910/3867/19 визнано необґрунтованою.

6. Колегія суддів зазначила, що незгода Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" із процесуальним рішенням судді не є підставою для відводу цього судді у розгляді справи згідно з імперативними приписами частини 4 статті 35 ГПК України. Об`єктивні підстави, які б викликали обґрунтовані сумніви щодо безсторонності судді відсутні, оскільки доводи заявника є оціночними судженнями і ґрунтуються виключно на припущеннях.

7. 17.01.2022 на розгляд судді Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду Кондратової І.Д. передано заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" про відвід судді Верховного Суду Берднік І.С. у справі № 910/3867/19.

8. Верховний Суд розглянув заяву про відвід судді-доповідача Берднік І.С. та не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

9. Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.

10. Відповідно до частин 1, 2 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

11. Згідно з частиною 4 статті 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

12. Посилання заявника на упередженість судді Берднік І.С. під час постановлеення ухвали від 23.12.2021 у цій справі у складі колегії суддів Верховного Суду, суд відхиляє, оскільки вони зводяться до його незгоди з процесуальним рішенням про відкриття касаційного провадження та зупинення дії постанови Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2021 до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

13. Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

14. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинна встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключи ти будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії', від 24.02.1993, Series А N 255, пп. 28 та ЗО, та "Веттштайн про ти Швейцарії', заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

15. Відповідно до суб`єктивного критерію "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного" (рішення у справі "Білуха проти України", заява № 33949/02, рішення від 09.11.2006, пункти 49, 50).

16. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпе чував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. рішення у справі "Фей проти Австрії' (Fey v. Austria) від 24.02.1993, пп. 27, 28, ЗО; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії' (Wettstein v. Switzerland), N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). Крім того, відповідно до об`єктивного критерію має бути визна чено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо від сутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспіль стві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (рішення у справі "Бочан проти України", N 7577/02, від 03.05.2007, п. 64). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Ко ролівства" (Pullarv. United Kingdom), від 10.06.1996, п. 38).

17. У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи іс нували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності.

18. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюва тися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важли вою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об' єктивно обґрунтованими (див. вищевказане рішення у справі "Ветштайн проти Швей царії', п. 44; та рішення у справі "Ферантелі та Сантанжело проти Італії', від 07.08.1996, п. 58).

19. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного ро змежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побою вання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб' єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру" [ВП], заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спросту вання презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову га рантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10.06.1996 у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32).

20. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у гро мадськість (див. рішення від 26.101984 у справі "Де Куббер проти Бельгії', Series А, N 86).

21. У цій справі заявник посилається на те, що суддя Берднік І.С. прямо чи побічно заінте ресована у результаті розгляду справи (пункт 3 частини 1 статті 35 ГПК України), одночасно зазначає, що є обставини, які виклика ють сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (пункт 5 частини 1 статті 35 ГПК України), зокрема, посилається на інформацію отриману з відкритих джерел інформації щодо судді Берднік І.С., її статків, досвіду роботи тощо, а також повідомлення представником відповідача представникові позивача, третій особі інформації щодо можливого позитивного для відповідача результату розгляду цієї справи у суді касаційної інстанції.

22. Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Кондратова І.Д. ви ходить з того, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано дока зів протилежного", а заявником не надано жодних доказів, які б підтверджували, що суддя Берднік І.С. прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи. Викладені у заяві доводи ґрунтуються виключно на припущеннях. Саме лише припущення не може бути покладено в основу будь-якого судового акта, в тому числі й прийнятого за результатами розгляду заяви про відвід судді. Обґрунтованих обставин, які б підтверджували недотримання суддею Берднік І.С. об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності суду під час розгляду справи № 910/3867/19 заявник не навів, а Верховний Суд не установив.

23. З огляду на викладене, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" про відвід судді Берднік І.С. у розгляді справи № 910/3867/19 не містить обставин, які визначені чинним господарським процесуальним законодавством як підстави для відводу судді чи викликають сумнів у неупередженості або необ`єктивності судді, а тому у задоволенні заявленого відводу необхідно відмовити.

Керуючись статтями 35, 38, 39 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Пермус" про відвід судді Берднік І.С. у розгляді справи № 910/3867/19 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Кондратова