ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" січня 2022 р. м. Рівне Справа № 918/842/21

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Пашкевич І.О., за участі секретаря судового засідання Ткачук І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу (10014, місто Житомир, вул. Л. Качинського, будинок 12-А, )

до Комунального підприємства "Дубноводоканал" Дубенської міської ради (35600, Рівненська обл., місто Дубно, вул. Гірницька, будинок 3 А, )

про стягнення 1 631 054,14 грн шкоди завданої навколишньому природному середовищу

у судовому засіданні приймав участь представник позивача - Комісаров Ігор Дмитрович

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2021 року Державна екологічна інспекція Поліського округу (далі Інспекція) звернулася до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Комунального підприємства "Дубноводоканал" Дубенської міської ради (далі Підприємство або КП "Дубноводоканал") про стягнення 1 631 054,14 грн шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позаплановою перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства Підприємства, Інспекцією виявлено ряд порушень вимог водного законодавства, зокрема Підприємство: не дотримується умови дозволу та правил спеціального водокористування (п.1.2), нормативи гранично-допустимого скидання забруднюючих речовин (п. 1.6), ліміти скидання забруднюючих речовин (п. 1.9), не здійснює контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин (п.1.13), дані, наведені у звіті про водокористування за встановленою формою є не достовірними (п. 8), чим порушує вимоги ч. 2 ст. 25, п.п. 3, 6, 14 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України.

Окрім того, перевіркою встановлено, що в період з 20.01.2019 по 18.02.2020 відповідач здійснював скид стічних вод з очисних споруд в річку Іква з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин, що є порушенням умов дозволу на спеціальне водокористування №108/РВ/49д-18 від 14.02.2018 та вимог п. 3 ст. 44 Водного кодексу України.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №113 від 19.02.2020, від підпису якого керівник Підприємства відмовився та надіслав позивачеві свої заперечення.

Порушуючи вимоги природоохоронного законодавства, а саме, вимог Водного кодексу України, відповідачем заподіяно державі збитки в сумі 1 631 054,14 грн.

Розрахунок розміру збитків проведено відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів затвердженої наказом №389 від 20.07.2009 року.

Ухвалою від 01.10.2021 позовну заяву Інспекції залишено без руху та надано 10 денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 21.10.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 16.11.2021.

15 листопада 2021 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач з позовними вимогами не погодився, вважає їх безпідставними, не підтвердженими належними доказами. Просив у задоволенні позову відмовити вказуючи на те, що права позивача не порушені.

У судовому засіданні 16.11.2021 судом постановлено ухвалу, якою закрито підготовче провадження у справі № 918/842/21. Призначено справу до судового розгляду по суті на 02.12.2021.

У судовому засіданні 02.12.2021, враховуючи клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, судом протокольною ухвалою оголошено перерву до 16.12.2021.

У судовому засіданні 16.12.2021, враховуючи клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та для можливості сторонам мирно врегулювати спір, судом протокольною ухвалою оголошено перерву до 12.01.2022.

У судовому засіданні 12.01.2022 присутній представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві.

Відповідач у судове засідання 12.01.2022 не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку.

12 січня 2022 року представник відповідача на електронну адресу суду надіслав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання.

У судовому засіданні 12.01.2022 суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, зважаючи на повторну неявку відповідача та необґрунтованість клопотання.

Згідно з частиною 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що судом, згідно вимог Господарського процесуального кодексу України, надавалась в повному обсязі можливість учасникам справи щодо обґрунтування їх правової позиції по суті справи та подання доказів, чим забезпечено принцип змагальності.

Зважаючи на те, що відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, однак не скористався своїм правом на участь у розгляді справи, відтак, керуючись статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Заслухавши у судовому засіданні представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення виходячи з наступного.

Позивач зазначає, що Інспекцією у період з 04.01.2019 по 17.01.2019 проведено планову перевірку щодо дотримання Підприємством вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Спеціалістами Інспекції у ході перевірки, серед інших порушень, виявлено скид зазначеним суб`єктом господарювання стічних вод з перевищенням встановлених нормативів у річку Іква, що відображено у акті перевірки № 10 від 17.01.2019, приписі про усунення порушень законодавства № 10 від 17.01.2019 та матеріалах адміністративних справ.

У подальшому, відповідно до вимог чинного законодавства, посадові особи Інспекції 24.07.2019 прибули у КП "Дубноводоканал" Дубенської міської ради для проведення позапланової перевірки виконання припису № 10 від 17.01.2019, проте до перевірки допущені не були.

Матеріалами справи підтверджується, що дорученням Прем`єр-міністра України від 29.01.2020 № 2777/1/1-20 щодо здійснення позапланових заходів державного нагляду у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони ресурсів, Державній екологічній інспекції доручено забезпечити здійснити позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у КП "Дубноводоканал" Дубенської міської ради (Код ЄДРПОУЗ152841, 35600, Рівненська обл., м. Дубно, вул. Гірницька, ЗА).

Стаття 6 Закону України " Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає підстави для здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю). Однією із підстав для здійснення позапланових заходів є: доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч.1 ст. 7 ЗУ " Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ).

На виконання зазначеного доручення, наказом виконувача обов`язків керівника Державної екологічної інспекції Поліського округу № 25-ОД від "Про здійснення заходів державного нагляду" та згідно направлення № 55/2 від 06.02.2020, доручено відповідним спеціалістам провести позапланову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства Підприємством.

Основним видом діяльності КП "Дубноводоканал" Дубенської міської ради, код ЄДРПОУЗ152841 (місцезнаходження юридичної особи: 35600, Рівненська обл., м. Дубно, вул. Гірницька, 3А) є, 36.00 Забір, очищення та постачання води (основний);

Згідно акта №113 від 19.02.2020, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання КП " Дубноводоканал" Дубенської міської ради вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, перевіркою встановлено ряд порушень вимог водного законодавства.

Зокрема, відповідно до переліку питань щодо проведення планового (позапланового) державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів (додаток 2 до цього Акта), Підприємство не дотримує умови дозволу та правил спеціального водокористування (п.1.2), нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин (п. 1.6), ліміти скидання забруднюючих речовин (п. 1.9), не здійснює контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин (п.1.13), дані, наведені у звіті про водокористування за встановленою формою є не достовірними (п. 8), чим порушує вимоги ч. 2 ст. 25, п.п. 3, 6, 14 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України.

Згідно з Описом виявлених порушень Акта перевірки, за результатами проведення державного нагляду (контролю) Інспекцією встановлено:

- не здійснюються заходи щодо попередження забруднення підземних вод, не обладнані локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом підземних вод в районі розташування місця видалення відходів, чим не виконаний п. 10 припису №10 від 17.01.2019 (ст.105 Водного кодексу України);

- стічні води скидаються з перевищенням встановлених в дозволі на спеціальне водокористування нормативів ГДС забруднюючих речовини, що підтверджено даними лабораторних досліджень, проведеними відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції Поліського округу: протоколи вимірювань №4-20/2 від 11.02.2020, №5-20/2 від 12.02.2020, №6-20/2 від 17.02.2020, №7-20/2 від 17.02.2020; №8-20/2 від 18.02.2020; №9-20/2 від 19.02.2020, не виконаний п.4 припису № 10 від 17.01.2020 (ст.44 п.3 Водного кодексу України);

- порушено правила експлуатації водогосподарських споруд та пристроїв, зокрема, не дотримується технологічний режим роботи очисних споруд (не здійснюється біологічна очистка стічних вод, не використовуються за належністю мулові майданчики (ст.44 п.6 Водного кодексу України);

- не здійснюється засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання підземної води з артсвердловини №3, чим не виконаний п.8 припису №10 від 17.01.2019 та артсвердловини№4 (ст.44 п.7 Водного кодексу України);

- не здійснюється контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти забруднюючих речовин, скидання яких нормується дозволом на спец водокористування, а саме: нікель, мідь, цинк, СПАР, нафтопродукти. Не здійснюється контроль за іншими показниками, а саме: плаваючі домішки, запах, присмак, колір, колі-індекс,колі-титр, коліфаги, лактозо позитивні кишкові палички, життєздатні яйця гельмінтів та ін. (ст.44 п.3 Водного кодексу України);

- виявлено скид неочищених стічних вод по рельєфу місцевості (ст.44, п.6 Водного кодексу України, ст.70 ч.3 Водного кодексу України);

- в звіт 2ТП-Водгосп за 2019 рік внесені недостовірні дані щодо якості зворотних вод (ч.2 ст.25 Водного кодексу України, абз.2 п.1.3 розділу I Порядку, затвердженого наказом № 78);

- під час перевірки не надано в повному обсязі та у встановлені строки інформацію, необхідну для виконання покладених на Інспекцію завдань, письмовий запит №244/3/34-08/20 від 12.02.2020 (ст.8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності", ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища");

- КП "Дубноводоканал" не виконуються умови дозволу на спецводокористування, а саме: не дотримується встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин; підприємство заподіює шкоду об`єктам навколишнього природного середовища; не утримуються в належному стані очисні споруди та технічні пристрої; не здійснюється засобами вимірювальної техніки, утому числі автоматизованими, облік забору та використання вод; не в повному обсязі здійснюється контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин(ст.44 п. 2, 14Водного кодексу України);

- встановлено наявність неврахованих джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами у відповідних дозволах , а саме: труба від витяжки зварювального поста, пересувний дизель-генератор,труба від витяжки з витяжної шафи лабораторії, окислювальні блоки №1 та 2, мулові площадки, контактні резервуари (ч.5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря");

- на підприємстві не забезпечуються інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря пересувними джерелами (ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря");

- КП "Дубноводоканал" захоронюються на полігоні ТПВ не перероблені побутові відходи (п. "і", ст.32 Закону України "Про відходи");

- КП "Дубноводоканал" не подається звітність щодо відпрацьованих мастил, згідно Порядку, затвердженого ПКМУ №1221 (абз.3, 6 п. 4,абз.4 п.5, абз.4, 5,8 п. 6, Додатки 4, 5 Порядку, затвердженого ПКМУ № 1221);

- КП "Дубноводоканал" не ведеться журнал первинного поточного обліку відходів за встановленою формою № 1 - BT "Обліку пакувальних матеріалів і тари" (ст. 17 Закону України "Про відходи");

- КП "Дубноводоканал" на території допущено змішування відходів: пластику, ТПВ, поліетиленової плівки (ст. 17 Закону України "Про відходи");

- КП "Дубноводоканал" не в повному обсязі виконуються вимоги законодавства у сфері поводження з відходами під час збирання, перевезення, захоронення (п. "і", ст.32 Закону України "Про відходи");

- порушено правила експлуатації полігону побутових відходів, а саме: приймаються неперероблені побутові відходи, не проводиться обвалування місць складування відходів, відсутній моніторинг щодо контролю стану підземних 1 поверхневих водних об`єктів, атмосферного повітря, ґрунтів, відсутні контрольні свердловини для контролю за станом підземних вод, відсутня проектна документація, що включає санітарно-технічний паспорт, інструкція з експлуатації полігона. Відсутня дренажна система для збирання і відведення фільтрату. Відсутні щорічні ситуаційні плани полігона ТПВ. Непередбачено утилізацію біогазу (наказ Міністерства з житлово-комунального господарства України № 435 від 01.12.2010 "Про затвердження Правил експлуатації полігонів побутових відходів. ДБН В.2.4-2-2005 "Полігони ТПВ. Основи проектування");

- не вносяться поточні щорічні зміни у паспорт МВВ (постанова Кабінету Міністрів України від 03.08.1998 №1216 "Про затвердження Порядку ведення реєстру місць видалення відходів");

- не забезпечено виконання припису № 10 від 17.01.2019, а саме: порушення правил експлуатації сміттєвого полігону (ст. 42 Закону України "Про відходи");

- відсутня державна реєстрація речових прав на земельну ділянку під сміттєзвалищем поблизу очисних споруд КП "Дубноводоканал" на території Привільненської ОТГ Дубенського району загальною площею 5,0 га (ст. 125, 126 Земельного кодексу України);

- забруднення території Привільненської ОТГ Дубенського району площею 3200 кв.м неочищеними стічними стоками поблизу мулових відстійників очисних споруд КП "Дубноводоканал", що підтверджено даними лабораторних досліджень, проведеними відділом інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції Поліського округу: протокол вимірювань №2-20/2 від 18.02.2020 (ч.1 ст. 35 Закону України "Про охорону земель");

- засмічення території Привільненської ОТГ Дубенського району площею 15000 кв.м, внаслідок облаштування сміттєзвалища. Середня товща шару сміття становить 0,5 м (ч. 1 ст. 35 Закону України "Проохорону земель");

- самовільне зайняття земельної ділянки загальною площею 15000 кв.м.на території Привільненської ОТГ Дубенського району, внаслідок облаштування сміттєзвалища (ст. 125, 126 Земельного кодексу України);

- нецільове використання земельної ділянки загальною15000кв.м. на території Привільненської ОТГ Дубенського району внаслідок облаштування сміттєзвалища (ст. 35 Закону України "Про охорону земель").

Акт перевірки містить відмітку про те, що директор КП "Дубноводоканал" Кирчук С.М. від підпису та отримання акту відмовився.

При цьому, примірник Акта перевірки та протоколи вимірювань були отримані Савицьким В.В. (представник КП "Дубноводоканал") 19.02.2020 за вх. №01-07/27, про що наявна відмітка в супровідному листі від 19.02.2020 за вих. №278/3/3/4-08/20.

Листом від 28.02.2020 за №01-08/146 відповідач надіслав позивачу Зауваження на висновки, обставини та дані, викладені в Акті про результати позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №113 від 19.02.2020. У таких зауваженнях вказано, що 19.02.2020 о 15:15 год. Державна екологічна інспекція Поліського округу надала КП "Дубноводоканал" для ознайомлення Акт перевірки. КП "Дубновооканал" зазначено, що висновки у вказаному акті є упередженими та такими, що не відповідають дійсності, оскільки підприємство у своїй господарській діяльності дотримується всіх вимог природоохоронного законодавства України.

24 лютого 2020 року з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час проведення позапланової перевірки, позивачем винесено Припис №113 (далі - Припис).

За змістом Припису відповідача зобов`язано:

1. Розробити план організаційно-технічних заходів з усунення виявлених порушень вимог законодавства. Надати копію наказу та плану організаційно-технічних заходів Управлінню державного екологічного нагляду (контролю) у Рівненській області Державної екологічної інспекції Поліського округу;

2. Розробити та провести заходи щодо попередження забруднення підземних вод, обладнати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом підземних вод в районі розташування місця видалення відходів;

3. Дотримуватися встановлених нормативів гранично - допустимого скидання забруднюючих речовин у водний об`єкт.

4. Забезпечити експлуатацію очисних споруд у відповідності до встановлених вимог та технологічного регламенту. Забезпечити біологічну очистку стічних вод, мулові майданчики використовувати за належністю.

5. Налагодити засобами вимірювальної техніки, утому числі автоматизованими, облік забору та використання підземної води з артсвердловини № 3, та артсвердловини № 4;

6. Забезпечити контроль за якістю і кількістю всіх скинутих у водні об`єкти забруднюючих речовин скидання, яких нормується дозволом на спец водокористування. Здійснювати контроль за іншими показниками, а саме: плаваючі домішки, запах, присмак, колір, колі-індекс, колі-титр, коліфаги, лактозо-позитивні кишкові палички, життєздатні яйця гельмінтів та ін.;

7. Ліквідувати скид неочищених стічних вод з мулових відстійників по рельєфу місцевості;

8. В звіт 2ТП Водгосп вносити достовірні дані щодо якості зворотних вод;

9. Забезпечити виконання умов дозволу на спец водокористування;

10. Надати довідку в Управління державного екологічного нагляду (контролю) у Рівненській області Державної екологічної інспекції Поліського округу про обсяги викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами викидів не врахованими існуючими дозволами за період з початку їх роботи по день отримання дозволу (з наданням копій підтверджуючих матеріалів);

11. Забезпечити проведення інструментально-лабораторних вимірювань параметрів забруднюючих речовин в атмосферне повітря пересувними джерелами;

12. Подавати звітність про стан поводження з відпрацьованими мастилами (оливами) за формою згідно Порядку №1221;

13. Дотримуватись вимог Закону України "Про відходи" щодо заборони захоронення неперероблених побутових відходів. Забезпечити роздільне збирання відходів.

14. Забезпечити експлуатацію полігону твердих побутових відходів у відповідності до встановлених правил;

15. Не допускати змішування відходів на території КП "Дубноводоканал";

16. Забезпечити ведення первинного поточного обліку відходів за встановленою формою № 1-ВТ "Облік пакувальних матеріалів і тари";

17. Ззабезпечити щорічно перегляд паспорта МВВ;

18. Зареєструвати речові права на земельну ділянку під сміттєзвалищем поблизу очисних споруд КП "Дубноводоканал" на території Привільненської ОТГ Дубенського району загальною площею 5,0 га;

19. Ліквідувати забруднення земель на території Привільненської ОТГ Дубенського району площею 3200 кв. м. неочищеними зливовими стоками поблизу мулових відстійників очисних споруд КПІ "Дубноводоканал";

20. Ліквідувати засмічення земель водного фонду на території Привільненської ОТГ Дубенського району площею 1500 кв. м.;

21. Звільнити самовільно зайняту земельну ділянку водного фонду загальною площею 1500 кв. м. на території Привільненської ОТГ Дубенського району, внаслідок облаштування сміттєзвалища;

22. Забезпечити використання земельної ділянки водного фонду загальною площею 1500 кв. м, на території Привільненської ОТГ Дубенського району згідно цільового призначення.

Зазначений припис надіслано відповідачеві рекомендованим листом від 24.02.2020 за вих.№303/3/3/4-08/20.

Не погоджуючись із Приписом, Підприємство звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду із позовом.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 26.04.2021 у справі №460/6547/20, залишеного без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2021, у задоволенні позову Комунального підприємства "Дубноводоканал" Дубенської міської ради до Державної екологічної інспекції Поліського округу про визнання протиправними та скасування припису від 24.02.2020 №113 відмовлено повністю.

Серед іншого перевіркою, за результатами проведення державного нагляду (контролю) Інспекцією встановлено, що в період з 20.01.2019 по 18.02.2020 КП " Дубноводоканал" здійснювало скид стічних вод з очисних споруд в річку Іква в об`ємі 1 300 142,3 м.куб з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду (далі - ГДС) забруднюючих речовин по азоту амонійному середня фактична концентрація 29,43 (ГДС мг/л - 3,0), БСКп - 432,27 (19,95), завислі речовини 117,82 (15,0), фосфати 22,54 (3,12), ХСК - 423,96 (80), що підтверджується протоколами вимірювань № 4-20/2 від 11.02.2020, № 5-20/2 від 12.02.2020, №6-20/2 від 17.02.2020, № 7-20/2 від 17.02.2020, № 8-20/2 від 18.02.2020, № 9-20/2 від 19.02.2020, № 10-20/2 від 24.02.2020, № 11-20/2 від 24.02.2020 та є порушенням умов дозволу на спеціальне водокористування № 108/РВ/49д-18 від 14.02.2018 та вимог п. 3 ст. 44 Водного кодексу України.

Згідно Методики розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Мінприроди України № 389 від 20.07.2009 та зареєстрованої Мін`юстом України № 767/16783 від 14.08.2009, зі змінами, внесеними наказом Міністерства екології та природних ресурсів №220 від 30.06.2011 № 320 від 15.06.2012 № 367 від 13.10.2015 (далі Методика) та на підставі матеріалів перевірки спеціалістами Інспекції здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних комунальним підприємством державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів на суму 1 631 054 грн. 14 коп. Детальний розрахунок збитків розрахованих по формулі 12 Методики додається до позовної заяви.

Інспекція 28.02.2020 звернулася до КП " Дубноводоканал" з претензією № 364/3/3/4-08/20 про відшкодування збитків на суму 1 631 054,14 грн.

Проте, на час прийняття рішення Підприємством зазначені вище збитки завдані державі у добровільному порядку не відшкодовано.

Відповідно до приписів ч. 1 ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст. 16 Конституції України).

Відповідно до ст.ст. 66, 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Водним кодексом України передбачено, що всі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням народу України, однією з природних основ екологічного розвитку і соціального добробуту.

Водні відносини в Україні регулюються цим Кодексом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими актами законодавства.

Статтею 1 Водного кодексу України визначено, що водокористування- використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); ліміт скиду забруднюючих речовин - граничний обсяг скиду забруднюючих речовин у поверхневі водні об`єкти, який встановлюється в дозволі на спеціальне водокористування; вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Згідно з ч. 1 ст. 48 Водного кодексу України, спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Статтею 109 Водного кодексу України передбачає, що спори з питань використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів розглядаються державними органами охорони навколишнього природного середовища, водного господарства, геології, місцевими Радами, судом або третейським судом у порядку, встановленому законодавством.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст.2 Водного кодексу України, завданням водного законодавства є регулювання правових відносин з метою забезпечення збереження, науково обґрунтованого, раціонального використання вод для потреб населення і галузей економіки, відтворення водних ресурсів, охорони вод від забруднення, засмічення та вичерпання, запобігання шкідливим діям вод та ліквідації їх наслідків, поліпшення стану водних об`єктів, а також охорони прав підприємств, установ, організацій і громадян на водокористування.

В силу вимог ст. 19 Водного кодексу України, державний контроль за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, іншими державними органами відповідно до законодавства України.

Інспекція, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання й відтворення природних ресурсів, відповідно до Положення, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 року №252, повноваження якої поширюються на територію Житомирської та Рівненської областей.

Відповідно до ст.34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до ч.1 ст.49 Водного кодексу України, спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу.

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства (ч. 2 ст. 49 Водного кодексу України).

Стаття 48 Водного кодексу України передбачає поняття спеціального водокористування. Так, згідно частини 1 цієї статті спеціальним водокористуванням є забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Пунктом 9 ч.1 ст.44 Водного кодексу України передбачено обов`язок водокористувача здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань та за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи (Ст. 70 Водного кодексу України).

Згідно із ст. 33 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", екологічні нормативи встановлюють гранично допустимі розміри викидів та скидів у навколишнє природне середовище забруднюючих хімічних речовин, рівні допустимого шкідливого впливу на нього фізичних та біологічних факторів.

Як визначено пунктом 6 частини 3 статті 110 Водного кодексу України, відповідальність за порушення водного господарства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушення правил спеціального водокористування.

Відповідно до статті 111 Водного кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Згідно приписів статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 №389 затверджено Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів (надалі - Методика).

Судом взято до уваги, що порушення вимог природоохоронного законодавства зафіксовані в Акті перевірки, який є належним доказом такого порушення.

Доказів скасування дій позивача з приводу проведеної інспекційної перевірки, в ході якої були встановлені порушення вимог законодавства, та за наслідками якої було складено припис № 113 на підставі Акта перевірки №113 від 19.02.2020, матеріали справи не містять.

Отже, виходячи з наведеного вище, керуючись приписами ст.77 Господарського процесуального кодексу України, суд приймає Акт перевірки №113 від 19.02.2020 в якості належного та допустимого доказу порушення Підприємством вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, у тому числі здійснення у періоди з 20.01.2019 по 18.02.2020 скиду стічних вод з очисних споруд в річку Іква в об`ємі 1 300 142,3 м.куб з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду, забруднюючих речовин, що є порушенням ст.ст.44, 70, 95, 110 Водного кодексу України, внаслідок чого позивач нарахував збитки в розмірі 1 631 054,14 грн.

Згідно з Методикою, наднормативним скидом забруднюючих речовин у водний об`єкт є частина маси фактично скинутої речовини у зворотних водах, що перевищує масу речовини, максимально допустиму для відведення за розрахунковий період.

Пункт 2.2 Методики визначає, що факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом.

Таким чином, наведений пункт Методики надає особі, яка здійснює розрахунок маси наднормативного скиду забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами, альтернативне право вибору: здійснювати такий розрахунок за результатами інструментально-лабораторних методів контролю або розрахунковим методом.

Відповідно до пункту 7.1. Методики, розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам (крім морських вод) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС, здійснюється за формулою №12.

Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку, що розрахунки розміру відшкодування збитків є належним.

Відповідно до ст.22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Положеннями ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. У відповідності до ч. 1 ст.69 цього ж Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені ст.1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

В даному випадку наявні всі елементи складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, яка виявилась у наднормативному скиді стічних вод з очисних споруд в річку Іква, забруднюючих речовин в період з 20.01.2019 по 18.02.2020; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; самої шкоди; вина полягає в недотриманні вимог природоохоронного законодавства.

Відповідач під час розгляду справи відсутність своєї вини належними доказами не спростував, контррозрахунку розмірів відшкодування збитків не подав.

З підстав викладеного, оскільки відповідач не надав суду доказів відсутності своєї вини у спричиненні збитків завданих державі, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок наднормативного скиду стічних вод з очисних споруд в річку Іква, забруднюючих речовин в період з 20.01.2019 по 18.02.2020 в сумі 1 631 054,14 грн.

Одночасно суд враховує, що в природоохоронному законодавстві відсутнє розмежування понять "збитки та "шкода". Так, положення ст. 1166 Цивільного кодексу України та ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачають відшкодування шкоди. Разом з цим, Методика № 389, на підставі якої розраховано розмір суми, що є предметом стягнення у даній справі, використовує поняття "збитки". Отже, в даному випадку збитки є грошовим вираженням майнової шкоди. З підстав викладеного суд вважає за можливе стягнути суму 1 631 054,14 грн шкоди згідно редакції вимог позивача.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач вимог позивача не спростував. Щодо відзиву відповідача, необхідно зазначити, що він не містить конкретних доводів з чим саме не погоджується Підприємство та на яких підставах.

У відповідності з пунктами 1, 3 частини першої статті 129 Конституції України, основними засадами судочинства є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України").

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Тому, враховуючи зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

У відповідності до пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позов підлягає до задоволення судовий збір в сумі 24 465,81 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 129, 236, 237, 238, 240, 241, Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Державної екологічної інспекції Поліського округу до Комунального підприємства "Дубноводоканал" Дубенської міської ради про стягнення 1 631 054,14 грн шкоди завданої навколишньому природному середовищу задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства "Дубноводоканал" Дубенської міської ради (35600, Рівненська обл., місто Дубно, вул. Гірницька, будинок 3 А, ) на спеціальний рахунок місцевого бюджету UA0017509, ГУК у Рівненській області Дубенська міська територіальна громада, 24062100, , 1 631 054 (один мільйон шістсот тридцять одну тисячу п`ятдесят чотири) грн. 14 коп. шкоди завданої навколишньому природному середовищу та 24 465 (двадцять чотири тисячі чотириста шістдесят п`ять) грн 81 коп. судового збору.

3. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-Західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 24.01.2022.

Веб адреса сторінки на офіційному веб порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя І.О. Пашкевич