УХВАЛА

м. Київ

10.01.2022Справа № 910/20046/21
За позовом Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Науково - виробниче підприємство «Екосервіс»

про стягнення суми передплати у розмірі 960 000,00 грн.

Суддя Борисенко І.І.

Представники учасників справи: без виклику.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Херсонський комбінат хлібопродуктів» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Науково - виробниче підприємство «Екосервіс» про стягнення суми передоплати у розмірі 960 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.12.2021 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у судове засідання.

04.01.2022 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про уточнення (зміну) позовних вимог, в якій представник просить суд припинити дію Договору № 18/11/19 про надання послуг від 19.11.2018 шляхом його розірвання, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Херсонський комбінат хлібопродуктів» та товариством з обмеженою відповідальністю «Науково - виробниче підприємство «Екосервіс» з моменту прийняття судового рішення.

Розглянувши подану заяву про зміну предмету позову судом вирішено відмовити в її прийнятті, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Як зазначалося вище заяву позивача про зміну предмету позову, можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Як вбачається з матеріалів справи предметом спору у цій справі є позовна вимога про стягнення з відповідача суми передоплати за договором, у зв`язку з неналежним, на думку позивача, виконанням відповідачем свого зобов`язання.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги у заяві про зміну позовних вимог, позивач вказує на прострочення виконання зобов`язання відповідачем, у зв`язку з чим позивачем втрачено інтерес до укладеного договору та намір продовження господарських відносин, що стало підставою для звернення з заявою про зміну (уточнення) вимог про припинення дії Договору № 18/11/19 про надання послуг від 19.11.2018 шляхом його розірвання, укладеного між Приватним акціонерним товариством «Херсонський комбінат хлібопродуктів» та товариством з обмеженою відповідальністю «Науково - виробниче підприємство «Екосервіс» з моменту прийняття судового рішення.

Тобто, на думку суду, позивачем у вказаній заяві одночасно змінено предмет і підстави позову, що є фактично новим позовом.

З огляду на заявлені підстави та предмет позову у позовній заяві, суд відмовляє позивачу у прийнятті заяви про зміну предмету позову, оскільки вона не відповідає положенням статті 46 Господарського процесуального кодексу України та як в ній має місце одночасна зміна як підстав, так і предмету позову.

Керуючись статтями 46, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

Враховуючи викладене, керуючись статтями 46, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду заяву представника Приватного акціонерного товариства «Херсонський комбінат хлібопродуктів» про уточнення (зміну) позовних вимог у справі № 910/20046/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Суддя І.І. Борисенко