ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2022 м. Дніпро Справа № 904/5693/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач),

суддів: Верхогляд Т.А., Чередка А.Є.,

секретар судового засідання Мацекос І.М.,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМ ПЛЮС" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 (повний текст складено 06.12.2021, суддя Мартинюк С.В.) у справі № 904/5693/20

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМ ПЛЮС", м. Дніпро

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Метал-Корт", м. Дніпро

про визнання грошових вимог

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст і мотиви оскаржуваного рішення у справі.

Провадження у справі про банкрутство ТОВ «Метал-Корт» триває на стадії розпорядження майном згідно з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.11.2020.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 у справі № 904/5693/20 грошові вимоги ТОВ "ЮМ ПЛЮС" до ТОВ "Метал-Корт" відхилено.

В обґрунтування ухвали суд посилався на наступні обставини.

Постановою Центрального господарського суду від 16.11.2021 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021 у справі № 904/5693/20 (904/4523/21) скасовано. Визнано недійсним Договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-20/289/2 від 16.10.2020, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮМ ПЛЮС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Метал-Корт».

Суд вказав, що вищезазначеною постановою від 16.11.2021 Центральний апеляційний господарський суд кваліфікував договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-20/289/2 від 16.10.2020 як фіктивний.

За висновком суду, оскільки у фіктивному правочині відсутній намір створити юридичні наслідки на момент його вчинення, то виникнення будь-яких майнових наслідків, і відповідно застосування двосторонньої реституції, також неможливе, оскільки такий правочин не може породжувати юридичних наслідків. Тобто, двостороння реституція унеможливлюється конструкцією фіктивного правочину, оскільки на підставі нього виключається можливість передачі коштів та майна.

За таких обставин, враховуючи, що застосування реституції у спірних правовідносинах суперечило б завданням та принципам господарського судочинства, грошові вимоги ТОВ "ЮМ Плюс" відхилено.

2. Короткий і узагальнений зміст апеляційної скарги.

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮМ ПЛЮС» звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 у справі № 904/5693/20 скасувати повністю, грошові вимоги ТОВ «ЮМ ПЛЮС» до боржника в сумі 20 100 000,00 грн. задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги наголошує, що висновок господарського суду про відхилення грошових вимог суперечить дійсним обставинам справи, судом невірно застосовано норми матеріального права - ст. 42 КУзПБ, не застосовано ст.ст. 216, 1212 ЦК України, не враховано висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах.

Матеріалами справи, зокрема постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.11.2021, не спростовано факту передачі цінних паперів боржникові, а в згаданій постанові поняття «фіктивності» зазначається лише як один із видів недійсних правочинів.

Скаржник зазначає, що договір купівлі-продажу цінних паперів № БВ-20/289/2 був направлений на настання реальних наслідків, спростування вказаного матеріали справи не містять, вказаного суд не врахував, мотивуючи відхилення грошових вимог фіктивністю договору, при цьому не дослідивши всіх суттєвих обставин справи.

Звертаючись до суду із заявою про зміну обставин, ТОВ «ЮМ ПЛЮС» зазначило, що боржник ТОВ «Метал-Корт» отримав векселі за договором, який потім було визнано судом недійсним, але в результаті укладеного договору боржник не розрахувався з кредитором за цінні папери, а векселі реалізував третій особі за більш високою ціною 20 500 000,00 грн., тобто збагатився за рахунок кредитора на суму 400 000,00 грн.

Тому до спірних правовідносин, на думку скаржника, необхідно застосувати приписи статті 1212 ЦК України в частині обов`язку особи повернути майно, набуте за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави або у випадку, коли така підстава згодом відпала. Вказані положення застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином. Проте суд не застосував до спірних правовідносин норми статті 1212 ЦК України та не обґрунтував мотивів незастосування приписів вказаної статті. Також суд не вказав, чому боржник не повинен або повернути набуте майно - цінні папери, - або сплатити кредиторові грошові кошти за договором купівлі-продажу.

Прості векселі є чинними, не були визнані недійсними в судовому порядку, та підлягають поверненню ТОВ «ЮМ ПЛЮС», або боржник повинен компенсувати їх номінальну вартість.

Враховуючи майновий стан боржника та відкриття процедури банкрутства, зазначене зобов`язання є грошовим та має розцінюватися як майнові вимоги кредитора, а отже підлягає включенню до реєстру вимог кредиторів.

В оскаржуваній ухвалі суд не зазначає обставини, на яких ґрунтуються вимоги ТОВ «ЮМ ПЛЮС», оцінки аргументам скаржника судом не надано.

3. Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Розпорядник майна ТОВ "Метал-Корт" - арбітражний керуючий Касаткін Д.М. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу - без змін, з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

4. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМ ПЛЮС" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 у справі № 904/5693/20; розгляд апеляційної скарги призначено в судовому засіданні на 18.01.2022 о 17:00 год.

У судовому засіданні представники учасників апеляційного провадження надали пояснення у справі та навели обґрунтування своїх вимог і заперечень з посиланням на норми законодавства.

18.01.2022 оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши представників учасників апеляційного провадження, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при постановленні ним ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскаржувану ухвалу слід залишити без змін з таких підстав.

5. Встановлені та неоспорені обставини і відповідні їм правовідносини.

19.10.2020 до Господарського суду Дніпропетровської області звернулись ОСОБА_1 , м. Дніпро та Товариство з обмеженою відповідальністю "РЕ КОН", м. Дніпро із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Метал-Корт.

23.11.2020 до господарського суду надійшов відзив ТОВ "Метал-Корт", за змістом якого вимоги кредиторів боржник не визнає.

Ухвалою господарського суду від 24.11.2020 відкрито провадження у справі №904/5693/20 про визнання банкрутом Товариства з обмеженою відповідальністю "Метал-Корт". Введено процедуру розпорядження майном боржника. Призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Касаткіна Дениса Миколайовича.

23.12.2020 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМ ПЛЮС" надійшла заява про визнання конкурсних кредиторських вимог до боржника у розмірі 20 104 819,67 грн. та судового збору у розмірі 4204,00 грн.

Ухвалою господарського суду від 12.04.2021 заяву ТОВ "ЮМ ПЛЮС" до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Метал-Корт" про визнання грошових вимог у розмірі 20 104 819,67 грн. та судового збору у розмірі 4 204,00 грн. по справі про банкрутство №904/5693/20 прийнято до розгляду в попередньому судовому засіданні.

Розгляд грошових вимог ТОВ "ЮМ Плюс" в попередньому судовому засіданні неодноразово відкладався.

23.12.2021 до господарського суду надійшла заява ТОВ "ЮМ Плюс", за змістом якої останній просить відшкодувати вартість векселів в розмірі 22 200 000,00 грн., та зазначає, що грошові вимоги в розмірі 20 100 000,00 грн. є конкурсними, а заяву про визнання грошових вимог в розмірі 2 100 000,00 грн. буде подано до суду для розгляду як поточні грошові вимоги.

За змістом повідомлення розпорядника майна Касаткіна Д.М. щодо заяви ТОВ "ЮМ Плюс" грошові вимоги ТОВ "ЮМ Плюс" відхилено повністю.

Судом встановлено, що 16.10.2020 року між ТОВ "ЮМ Плюс" (продавець) та ТОВ "Метал- Корт", представленого повіреним - ТОВ «Вокін» (покупець) укладено договір купівлі-продажу цінних паперів № БВ-20/289/2, відповідно до умов якого (п. 1.1. Договору) продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити вказані в п.1.2. цінні папери, на умовах, передбачених цим Договором.

За умовами цього договору (п.1.2.) передачі у власність покупця підлягають векселя в простій документарній формі, видані ТОВ «Страхова компанія «Оберіг» () у кількості 6 шт. з терміном погашення - за пред`явленням, за якими у чотирьох номінальна вартість: 4 000 000,00 грн. - договірна вартість: 3 620 000,00 грн. за серіями та номером бланку: АА 1295776, АА 1295777, АА 1295778, АА 1295779, а в двох номінальна вартість: 3 100 000,00 грн. - договірна вартість: 2 810 000,00 грн. за серіями та номером бланку: АА 1295790 та АА 1295791.

За умовами п. 2.1. та 2.2. Договору, загальна договірна вартість вказаного договору становить 20 100 000,00 грн. без ПДВ. Покупець зобов`язаний сплатити Продавцю ЦП за ціною, у п.2.1 Договору до 19.11.2020 (включно).

Відповідно до п.2.3 Договору передача цінних паперів, що є предметом даного Договору, здійснюється до 17.10.2020 (включно).

Згідно з п.2.4 Договору продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання за даним Договором, а цінні папери вважаються переданими з моменту підписання акту прийому-передачі цінних паперів та виконаних зобов`язань.

Відповідно до п. 9.1. Договору договір набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.

16.10.2020 між сторонами складено Акт приймання-передачі цінних паперів до Договору, згідно якого продавець передав покупцю обумовлені Договором цінні папери.

ТОВ "ЮМ Плюс" заявлено до визнання грошові вимоги в розмірі

20 100 000,00 грн. боргу на підставі договору від 16.10.2020 року, укладеного між ТОВ "ЮМ Плюс" (продавець) та ТОВ "Метал- Корт", представленого повіреним - ТОВ «Вокін» (покупець) купівлі-продажу цінних паперів № БВ-20/289/2.

6. Доводи, за якими апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції.

Положеннями статті 269 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Із обставин справи вбачається, що постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.11.2021 визнано недійсним договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-20/289/2 від 16.10.2020, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮМ ПЛЮС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Метал-Корт».

Так, суд встановив, що позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання договору недійсним доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними, а також доведено наявність порушеного права. Має місце факт порушення спірним договором його прав та охоронюваних законом інтересів, з огляду на період укладання спірного Договору, обізнаність відповідача-2 щодо наявності заборгованості перед позивачем, визнаної в судовому порядку, взяття на себе зобов`язань більш, ніж на 20 млн. грн., в протиріч негативних показників фінансової звітності за останні п`ять років господарської діяльності підприємства за спірним Договором, які безспірно стали однією з підстав відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Метал-Корт». Подальше відчуження цінних паперів шляхом укладання 16.11.2020 правочину з ТОВ «НВФ «Будінвестсервіс» свідчить про намір відповідача-2 - ТОВ «Метал-Корт» - отримати прибуток в розмірі 400 000,00 грн., в той час, як фактичний збиток становить 2 100 000,00 грн.

Відповідно до висновків, зроблених у постанові ВС КЦС від 24.02.2021 у справі №757/33392/16-ц, фраудаторні правочини це правочини, що вчинені боржником на шкоду кредиторам, що стало підставою для кваліфікації вчиненого правочину як фраудаторного.

Колегія суддів зазначає також, що має місце ситуація, коли у судовій практиці договір, укладений з метою уникнути виконання грошового зобов`язання, кваліфіковано як фіктивний у справах за позовами осіб, на шкоду чиїм майновим інтересам відповідачами у цих справах були, за твердженнями позивачів, вчинені відповідні правочини (постанови Верховного Суду України від 19.10.2016 у справі № -1873цс16, від 23.08.2017 у справі №306/2952/14-ц, від 09.09.2017 у справі №359/1654/15-ц).

Відповідно до висновку, викладеному в постанові Центрального апеляційного господарського суду від 16.11.2021 р у справі № 904/5693/20 (904/4523/21) судова колегія встановила, що з урахуванням аналізу фактичних обставин справи, є доведеним факт укладання фраудаторного правочину 16.10.2020, а твердження відповідачів про відсутність прихованого умислу доказами не підтверджено.

Отже, враховуючи, що зобов`язання боржника перед ТОВ «ЮМ ПЛЮС» виникло на підставі договору купівлі-продажу цінних паперів №БВ-20/289/2 від 16.10.2020, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮМ ПЛЮС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Метал-Корт», який було визнано недійсним постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.11.2021 у справі №904/5693/20(904/4523/21), то висновок господарського суду про відхилення грошових вимог ТОВ «ЮМ ПЛЮС» є обґрунтованим.

7. Мотиви визнання або відхилення кожного аргументу апеляційної скарги.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в п. 6 цієї постанови, та з огляду на наступне.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Так, скаржник посилається на ті обставини, що в результаті укладеного договору боржник не розрахувався з кредитором за цінні папери, а векселі реалізував третій особі за більш високою ціною 20 500 000,00 грн., тобто збагатився за рахунок кредитора на суму 400 000,00 грн., тому є підстави для застосування норми статті 1212 ЦК України в частині обов`язку особи повернути майно, набуте за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави або у випадку, коли така підстава згодом відпала. Вказані положення застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином. Оскільки прості векселі є чинними, не були визнані недійсними в судовому порядку, то відповідно такі цінні папери підлягають поверненню ТОВ «ЮМ ПЛЮС», або боржник повинен компенсувати їх номінальну вартість. Ці доводи наведені у заяві про зміну обставин.

В обґрунтування таких аргументів скаржник вказує про наявність Акту від 16.10.2020 приймання-передачі цінних паперів до Договору, згідно якого продавець передав боржникові обумовлені Договором цінні папери.

Проте, як зазначалось раніше за текстом цієї постанови, Договір купівлі-продажу цінних паперів №БВ-20/289/2 від 16.10.2020, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮМ ПЛЮС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Метал-Корт» визнано недійсним як фраудаторний, такий, що є шкідливим для кредитора.

Стосовно тверджень ТОВ «ЮМ ПЛЮС» про незастосування судом норми статті 1212 ЦК України до спірних правовідносин, судова колегія зазначає, що суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін (аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц (провадження № 14-473цс18), від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19), у справі № 924/196/19, від 30.01.2020 у справі № 904/1093/19 та від 20.01.2020 у справі № 902/803/17 і вона у повній мірі узгоджується з висновками ЄСПЛ у справі «Радомілья та інші проти Хорватії»).

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою ТОВ «ЮМ ПЛЮС» під час звернення до суду із заявою про зміну обставин способу захисту апеляційний господарський суд зазначає, що з урахуванням правових висновків Верховного Суду, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції. Так, у рішенні від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі засоби правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Тобто, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Так, зазначення заявником конкретної правової норми на обґрунтування в даному випадку заяви про зміну обставин не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом потрібно керуватись для вирішення спору. Такий висновок збігається з правовою позицією Верховного Суду згідно постанови від 23.10.2019 у справі № 761/6144/15-ц (провадження № 61-18064св18).

За приписами статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. При цьому суд здійснює оцінку доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На підставі наведеного судова колегія відхиляє доводи апеляційної скарги про незастосування норм права, які суд повинен був застосувати на суб`єктивне переконання скаржника. Тим більше, що наполягаючи на застосуванні ст. 1212 ЦК України, скаржник все ж вимагає не реституції, чи іншого, а саме по суті здійснити оплату за передані векселі за недійсним правочином, що дійсно не відповідає вимогам діючого законодавства.

Стосовно ж реституції чи ст. 1212 ЦК України, то скаржник має право повернути векселі, що не є грошовими вимогами у справі про банкрутство.

З огляду на сферу регулювання Кодексу України з процедур банкрутства загалом і за змістом зазначеної норми статті 42 Кодексу, вона є спеціальною по відношенню до загальних, установлених ЦК підстав для визнання правочинів недійсними, тобто ця норма передбачає додаткові, специфічні підстави для визнання правочинів недійсними, які характерні виключно для правовідносин, що виникають між боржником і кредитором у процесі відновлення платоспроможності боржника чи визнання його банкрутом.

Відповідно до ч. 3 ст. 42 КУзПБ у разі визнання недійсними правочинів боржника з підстав, передбачених частиною першою або другою цієї статті, кредитор зобов`язаний повернути до складу ліквідаційної маси майно, яке він отримав від боржника, а в разі неможливості повернути майно в натурі - відшкодувати його вартість грошовими коштами за ринковими цінами, що існували на момент вчинення правочину.

Скаржник зазначив, що на виконання договору купівлі-продажу цінних паперів № БВ-20/289/2 від 16.10.2020 ТОВ «ЮМ ПЛЮС» передав ТОВ «Метал-Корт» за Актом приймання-передачі цінні папери - прості векселі. При цьому, грошові кошти в сумі 20 100 000,00 грн. від боржника за умовами цього договору - не отримав. Посилався на наявність акту приймання-передачі цінних паперів, який, на думку скаржника, свідчить про реальність наміру сторін правочину, спрямованого на настання певних правових наслідків. Тому наполягав на визнанні суми 20 100 000,00 грн. в якості грошових вимог з включенням до реєстру кредиторів боржника, як це унормовано положеннями КУзПБ.

Надаючи оцінку такому аргументу апеляційної скарги, судова колегія наголошує, що зобов`язання боржника виникли перед ТОВ «ЮМ ПЛЮС» на підставі договору, який визнано недійсним з підстав фраудаторності такого правочину. Тобто правова підстава, на якій ґрунтувалось зобов`язання боржника по відношенню до ТОВ «ЮМ ПЛЮС» на час звернення останнього з заявою про визнання грошових вимог - відсутня.

Стосовно застосування до спірних правовідносин двосторонньої реституції судова колегія зазначає, що такі вимоги заявлено не було.

Реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК України) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв`язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред`явлена тільки стороні недійсного правочину. Норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було відчужене третій особі.

Скаржник стверджує про подальше відчуження боржником цінних паперів, отриманих на підставі договору купівлі-продажу № БВ-20/289/2 від 16.10.2020 на користь третьої особи (ТОВ «НВФ «Будінвестсервіс», проте матеріали справи не містять доказів звернення ТОВ «ЮМ ПЛЮС» з вимогами до боржника або до третьої особи про повернення цінних паперів з чужого незаконного володіння або відшкодування їх вартості.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний господарський суд відхиляє доводи скаржника, зважаючи на їх необґрунтованість та невідповідність таких аргументів вимогам чинного законодавства.

Скаржником в обґрунтування підстав для включення грошових вимог до ТОВ «Метал-Корт» в сумі 20 100 000,00 грн. не надано належних і допустимих доказів, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, тому колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення апеляційної скарги.

Крім того, з акта прийому-передачі цінних паперів вбачається, що «сторони підтверджують, що розрахунки здійснені в повному обсязі і належним чином всі умови договору №БВ -20/289/2 від 16 жовтня 2020 року виконані. Сторони не мають одна до одної жодних претензій стосовно його виконання» (а.с. 11).

8. Коли і ким були порушені, оспорені або невизнані права чи інтереси, за захистом яких особа звернулась до суду.

Право скаржника не порушено.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих висновків суду першої інстанції, в силу положень ст. 276 ГПК України апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу господарського суду - без змін.

10. Судові витрати.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275-284 ГПК України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМ ПЛЮС" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 у справі № 904/5693/20 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 у справі № 904/5693/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 20 днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 20.01.2022

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя А.Є. Чередко