ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкладення розгляду

питання про прийняття заяви поточного

кредитора через недоліки заяви у справі про банкрутство

10.01.2022 Справа № 904/3418/21

за заявою Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47,

про визнання грошових вимог на суму 8 500,00 грн.

Суддя Камша Н.М.

без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47, перебуває на стадії ліквідації, повноваження ліквідатора банкрута виконує арбітражний керуючий Савченко Б.Г., свідоцтво №1892 від 02.01.2019.

05.01.2022 до господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47, на суму 8 500,00 грн.

Розглянувши вказану вище заяву про визнання грошових вимог, господарським судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що до заяви кредитора в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника.

Відповідно пункту 10 частини 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що розмір ставки судового збору за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення відкриття провадження у справі про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", з 01 січня 2021 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 270, 00 грн.

Cума судового збору за подання до господарського суду заяви про визнання грошових вимог Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС до боржника має складати 2 розміри прожиткового мінімуму, а саме 4 540, 00 грн.

Разом з тим, у своїй заяві Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС просить відстрочити йому сплату судового збору до прийняття рішення по суті.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для відстрочення від такої сплати.

Однак, заявник не довів його приналежність до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія ст. 8 Закону України "Про судовий збір", зокрема, щодо відстрочення сплати судового збору. До заяви Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання грошових вимог не надано доказів, які б об`єктивно підтверджували неможливість оплати заявником судового збору.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в постановах від 30.03.2020 по справі №910/6636/18 та від 01.04.2020 по справі №910/5257/19.

У зв`язку з наведеним, клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про відстрочення сплати судового збору підлягає відхиленню.

Отже, Головним управлінням ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС не надано до заяви про визнання грошових вимог доказів сплати судового збору у розмірі 4 540, 00 грн. та доказів надсилання копії заяви ліквідатору.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд прийшов до висновку про необхідність відкладення вирішення питання щодо прийняття заяви Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47, на суму 8 500,00 грн. до розгляду, до закінчення строку на усунення недоліків в заяві.

Керуючись ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 60 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про відстрочення сплати судового збору відхилити.

Відкласти вирішення питання щодо прийняття заяви Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47, на суму 8 500,00 грн. до розгляду, до закінчення строку на усунення недоліків в заяві.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС у строк до 10.02.2022 усунути недоліки заяви про визнання грошових вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріелті Менеджмент", 49051, м. Дніпро, вул. Мандриківська, буд. 47, на суму 8 500,00 грн., а саме надати:

- докази сплати судового збору у розмірі 4 540, 00 грн.;

- докази надсилання копії заяви ліквідатору.

Ухвала набирає законної сили з 10.01.2022 та не підлягає оскарженню.

Суддя Н.М. Камша