УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

14.01.2022Справа № 910/21503/21

За позовом Громадської організації "Захист культурної спадщини Києва" (вул. Михайла Грушевського, б. 4-Б, оф. 20, м. Київ 1, 01001; ідентифікаційний код 38004771)

До Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бул. Лесі Українки, буд. 26,м. Київ 133, 01133; ідентифікаційний код 37471912)

про визнання протиправними дій та скасування дозволу на будівництво

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Громадська організація "Захист культурної спадщини Києва" (далі за текстом - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою від 24.12.2021 (вх. № суду 215031/21 від 28.12.2021) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі за текстом - відповідач) про визнання протиправними дій та скасування дозволу на будівництво.

У позовній заяві позивач заявляє такі вимоги:

(1) визнати протиправними дії Державної архітектурно - будівельної інспекції України по видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Керамблоки - інвест» дозволу на виконання будівельних робіт № ІУ 45 «Будівництво житлового комплексу з об`єктами соціального і громадського призначення та підземним паркінгом в межах вулиць Фрунзе, Нижньоюрківської та пров. Мильного у Подільському районі м. Києва (Коригування І черги будівництва)», зареєстрованого в єдиній державній електронній системі у сфері будівництва 02.08.2021;

(2) скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт № ІУ 45 «Будівництво житлового комплексу з об`єктами соціального і громадського призначення та підземним паркінгом в межах вулиць Фрунзе, Нижньоюрківської та пров. Мильного у Подільському районі м. Києва (Коригування І черги будівництва)», виданий Державною архітектурно - будівельною інспекцією України Товариству з обмеженою відповідальністю «Керамблоки - інвест» та зареєстрований в єдиній державній електронній системі у сфері будівництва 02.08.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем при видачі зазначеного дозволу пам`ятко - охоронного законодавства та прав членів територіальної громади міста Києва на культурну спадщину.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В позовній заяві позивач вказав власні місцезнаходження та номери засобів зв`язку інші ніж зазначені в ЄДР.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

В преамбулі позовної заяви позивачем вказано двох третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, проте в прохальній частині позову позивач не просить залучити третіх осіб до участі у справі, не зазначає на стороні кого необхідно залучити третіх осіб та не зазначає підстав для їх залучення.

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Суд звертає увагу позивача, що позовна заява не містить обґрунтування необхідності залучення до участі у справі третіх осіб, яким саме чином рішення суду у даній справі вплине на права та обов`язки таких осіб (які нові права та обов`язки виникнуть у таких осіб, внаслідок задоволення позовних вимог).

Позивач обґрунтовує підвідомчість вимог, заявлених ним господарському суду, тими обставинами, що позивач не є учасником публічно правових відносин (між забудовником та дозвільною організацією) та що особистий приватноправовий інтерес позивача обумовлений боротьбою проти чергової незаконної забудови.

При цьому, позивач не обґрунтував у позовній заяві яке саме приватне право чи приватний інтерес позивача (майнове чи немайнове) було порушено відповідачем та не зазначив чи передбачений чинним законодавством, обраний позивачем спосіб захисту, для сфери приватноправових відносин.

Відповідно до частини 1 статті 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Зміст ст. 173 ГПК України свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Позивач заявляє у позовній заяві дві вимоги немайнового характеру, однак заявляючи різні вимоги позивач не навів обґрунтування щодо процесуальних підстав такого об`єднання позовних вимог.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини обґрунтованості кожної із позовних вимог окремо. Так, при розгляді заявлених позовних вимог суд повинен окремо надавати оцінку обставинам, відповідності та/або невідповідності кожної із двох позовних вимог. Тому позивач повинен обґрунтувати наявність підстав щодо процесуальної доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість та якість вирішення спору.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, а саме не викладено обставини, якими позивач обґрунтовує необхідність залучення до участі у справі третіх осіб, не обґрунтовано наявність підстав щодо процесуальної доцільності об`єднання позовних вимог, не зазначено яке саме право позивача порушено відповідачем та не зазначено чи передбачений чинним законодавством, обраний позивачем спосіб захисту, для сфери приватноправових відносин.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст. 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 270,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено дві немайнові вимоги відповідно позивач був зобов`язаний сплатити судовий збір за кожну вимогу, в загальному розмірі 4 540, 00 грн.

Разом з тим, на підтвердження сплати судового збору за подання згаданого позову позивачем подано квитанцію від 24.12.2021 № 0.0..1 на суму 2 270,00 грн.

Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачем не виконано вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якій зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Судом встановлено, що накладна (службовий чек), в якій зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника, а також фіскальний чек поштового відділення надані до позовної заяви не були.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Громадської організації "Захист культурної спадщини Києва" без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначення місцезнаходження та номерів зв`язку позивача відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви з зазначенням обґрунтування підстав об`єднання позовних вимог щодо процесуальної доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість та якість вирішення спору, необхідності залучення до участі у справі третіх осіб, та зазначенням конкретного права позивача порушеного відповідачем та обґрунтування обраного позивачем спосіб захисту для сфери приватноправових відносин;

- подання до суду доказів на підтвердження доплати судового збору у розмірі 2 270, 00 грн за реквізитами Господарського суду міста Києва, які розміщені на офіційному веб-сайті Судової влади;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.