ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10.01.2022м. ДніпроСправа № 904/75/22

Суддя Мельниченко І.Ф., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ Салфит", м. Обухів, Обухівський р-нн, Київська обл.

до Публічного акціонерного товариства "МТБ Банк" в особі Центрального відділення Публічного акціонерного товариства ""МТБ Банк" у м. Дніпрі, м. Дніпро

про визнання угоди про надання факторингового обслуговування недійсною

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВКФ Салфит" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому про визнання угоди № 0058/DFF від 27.02.2020 про надання факторингового обслуговування недійсною.

Судові витрати позивач просить покласти солідарно на відповідачів.

Розглянувши позовні матеріали, господарський суд дійшов висновку про повернення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Водночас, суд звертає увагу позивача, що з 30.09.2016 набрав чинності Закон України від 02.06.2016 № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" (далі Закон № 1401).

За приписами частини третьої статті 1312 Конституції України (в редакції Закону № 1401) виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

При цьому підписання та/або подання позову є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Поряд з цим 29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 N390-IX.

Відповідно до вказаних змін, зокрема частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно ж до приписів частин першої та другої статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

При розгляді справи у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, дана справ підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як у порядку самопредставництва, так і іншими особами як представниками юридичної особи.

Самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України.

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Позовну заяву від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ Салфит" підписано представником Ковальчук А.І. (у порядку самопредставництва). На підтвердження повноважень особи до позовної заяви додано копію довіреності від 27.07.2020 б/н, яка видана на ім`я Ковальчука А.І.

Проте в матеріалах позовної заяви відсутні докази на підтвердження того, що Ковальчук А.І. наділений повноваженнями самопредставництва, у розумінні частини третьої статті 56 ГПК України, на право представляти інтереси Підприємства в судах.

Крім того, матеріали справи не містять відомостей і щодо наявності у Артемова А.О. статусу адвоката, який діє на підставі зазначеної довіреності від 21.12.2019.

Отже, суд дійшов висновку, що до матеріалів позовної заяви не додано доказів на підтвердження того, що Ковальчук А.І. має право представляти Товариство з обмеженою відповідальністю "ВКФ Салфит", як представник (адвокат) на підставі довіреності, так і в порядку самопредставництва відповідно до положень частини третьої статті 56 ГПК України.

Наведені вище обставини є підставою для повернення позовної заяви без розгляду.

Керуючись пунктом 1 частини 5 статті 174, статтею 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ Салфит" і додані до неї документи повернути без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 10.01.2022 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: - позовна заява з додатками на 48-ми арк., у тому числі квитанція про сплату судового збору № 30354 від 29.12.2021 на суму 2 270,00 грн.

Суддя І.Ф. Мельниченко