ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.01.2022 року м.Дніпро Справа № 904/6356/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Антоніка С.Г., Березкіної О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без виклику (повідомлення) сторін апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021, постановлену суддею Панна С.П., повний текст якої підписаний 03.12.2021, за наслідками розгляду зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", м. Дніпро до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк". м. Київ про визнання припиненим зобов`язання ТОВ "Істейтглобал" перед АТ КБ "Приватбанк" у справі №904/6356/20

за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк". м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", м. Дніпро

про розірвання договору та стягнення заборгованості у сумі 5 392 481,27 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі №904/6356/20 повернуто без розгляду зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", м. Дніпро до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк". м. Київ про визнання припиненим зобов"язання ТОВ "Істейтглобал" перед АТ КБ "Приватбанк" на підставі ст. 180 ГПК України, як подану за межами строку, встановленого для її подання.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, зокрема, незастосування до поданої зустрічної позовної заяви норм ст. 174 ГПК України (до якої міститься відсилочна норма у статті 180 ГПК України), просить ухвалу скасувати і передати зустрічну позовну заяву на розгляд суду першої інстанції; повідомити апелянта про місце, дату та час розгляду даної апеляційної скарги; здійснювати розгляд скарги за участі представника ТОВ "Істейтглобал".

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції, встановивши, що із зустрічним позовом мала бути подана заява про поновлення процесуального строку, безпідставно не застосував до спірних відносин ч.5 ст.180 ГПК України та частини 1, 2 ст.174 ГПК України, та мав залишити зустрічну позовну заяву без руху, а не одразу повертати її.

Також, в апеляційній скарзі скаржник посилається на загальні норми національного законодавства, зокрема, Конституцію України, Господарський процесуальний кодекс України, Закон України "Про судоустрій і статус суддів", практику Європейського суду з прав людини щодо доступу до правосуддя, гарантій справедливого судочинства.

Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" подало відзив на апеляційну скаргу, вважає апеляційну скаргу необґрунтованою, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, оскаржувану ухвалу без змін.

АТ КБ "Приватбанк" вважає оскаржувану ухвалу належним чином обґрунтованою та прийнятою у повній відповідності до вимог ГПК України, а доводи апеляційної скарги необґрунтованими та такими, що викладені за неправильного тлумачення відповідачем норм ГПК України та без врахування практики Верховного Суду. Посилаючись на постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19 АТ КБ "Приватбанк" зазначає, що повертаючи зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" на підставі ч. 6 ст. 180 ГПК України, суд першої інстанції діяв у повній відповідності із Господарським процесуальним кодексом України та не допустив порушення ч. 5 ст. 180, ч.ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України.

Також, позивач посилається на те, що в мажах даної справи Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду, ухвалою від 16.08.2021 відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 (про повернення зустрічної позовної заяви від 04.02.2021) та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021; суд касаційної інстанції зазначив, що повернення зустрічного позову в межах даної справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, оскільки учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах. У цьому зв`язку, позивач вважає доводи скаржника про порушення господарським судом в межах даної справи права на доступ до правосуддя в контексті пред`явлення ним зустрічного позову безпідставними, оскільки такі вже були предметом дослідження та оцінки судом в межах даної справи, оскільки відповідач вже звертався до суду із зустрічним позовом з пропуском встановленого ГПК України строку та оскаржував процесуальні рішення з повернення зустрічного позову з аналогічним обґрунтуванням, яке було відхиллено судами вищих інстанцій, тобто постановляючи оскаржувану ухвалу, судом першої інстанції не було порушено прав відповідача на доступ до правосуддя.

Крім того, позивач посилається на зловживання ТОВ "Істейтглобал" процесуальними правами, оскільки товариство не вперше звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із зустрічною позовною заявою в межах даної справи. Так, зокрема, 04.02.2021 ТОВ "Істейтглобал" вже зверталося до Господарського суду Дніпропетровської області із зустрічною позовною заявою, яка була повернута ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021; у вказаній ухвалі суд першої інстанції навів таке ж обґрунтування, як і в оскаржуваній ухвалі, і цілком логічно прийшов до висновку про те, що зустрічна позовна заява ТОВ "Істейтглобал" була подана з порушенням строків, встановлених ГПК України для звернення до суду з такою позовною заявою. Враховуючи зазначене, позивач вважає, що повторне звернення ТОВ "Істейтглобал" із зустрічною позовною заявою та подальше оскарження ухвали суду першої інстанції про її повернення є намаганням відповідача безпідставно затягнути розгляд цієї справи та є зловживанням ТОВ "Істейтглобал" своїми процесуальними правами.

Одночасно з відзивом на апеляційну скаргу, АТ КБ "Приватбанк" подало до Центрального апеляційного господарського суду клопотання про визнання зловживанням процесуальними правами та залишення апеляційної скарги без розгляду, позивач просить визнати подання ТОВ "Істейтглобал" апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі № 904/6356/20 зловживанням процесуальними правами, апеляційну скаргу ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі залишити без розгляду та стягнути в дохід державного бюджету з ТОВ "Істейтглобал" штраф.

Клопотання мотивоване тим, що ТОВ "Істейтглобал" вже зверталося до Господарського суду Дніпропетровської області (04.02.2021) із зустрічною позовною заявою, яку було повернуто ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021; у вказаній ухвалі господарський суд навів таке ж обґрунтування як і в оскаржуваній ухвалі, і дійшов висновку про те, що зустрічна позовна заява ТОВ "Істейтглобал" була подана з порушенням строків, встановлених Господарським процесуальним кодексом України для звернення до суду з такою позовною заявою; ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2021 у справі № 904/6356/20 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021; в подальшому ТОВ "Істейтглобал" повторно подало касаційну скаргу на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021 у справі № 904/6356/20, у зв`язку з чим суд касаційної інстанції на підставі п. 3 ч. 1 ст. 293 ГПК України відмовив у відкритті касаційного провадження та попередив відповідача про зловживання процесуальними правами.

Враховуючи вищенаведене, позивач вважає, що повторне звернення ТОВ "Істейтглобал" із зустрічною позовною заявою та подальше безпідставне оскарження ухвали суду першої інстанції про її повернення є намаганням відповідача безпідставно затягнути розгляд даної справи. У цьому зв`язку та враховуючи положення ст. 43 ГПК України, позивач вважає, що є очевидним факт того, що повторне звернення ТОВ "Істейтглобал" 02.12.2021 із зустрічною позовною заявою до суду першої інстанції та подальше звернення до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області 03.12.2021 є намаганням відповідача безпідставно затягнути розгляд цієї справи та зловживанням ТОВ "Істейтглобал" своїми процесуальними правами.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 15.12.2021 для розгляду справи №904/6356/20 визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач Іванов О.Г., Березкіна О.В., Антонік С.Г.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.12.2021 (колегія суддів: Іванов О.Г., - головуючий, доповідач, Березкіна О.В., Антонік С.Г.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 у справі № 904/6356/20; в силу вимог ч.2 ст.271 ГПК України справу вирішено розглядати в порядку письмового провадження, без повідомлення (виклику) сторін; сторонам наданий строк на подання відзиву на апеляційну скаргу, власних заяв, клопотань, відповідно до ст.ст.38, 169, 170 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

У листопаді 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", в якому просило:

- розірвати кредитний договір №DNHSLNIO3662 від 03.06.2013 (з урахуванням всіх наступних змін і доповнень до нього), укладений між публічним акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк" та товариством з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал";

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" прострочену заборгованість зі сплати процентів за користування кредитом за період з 26.03.2020 по 25.09.2020 у розмірі 5392481,27 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані істотними порушеннями відповідачем умов кредитного договору №DNHSLNIO3662 від 03.06.2013, зокрема, в частині несплати процентів, яка виникла на підставі кредитного договору №DNHSLNIO3662 від 03.06.2013 за користування кредитом за період з 26.12.2019 по 25.09.2020 у розмірі 5 363 174 грн. 30 коп.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 05.01.2021 о 14:30 год.; встановлено відповідачу строк 15 днів з моменту отримання ухвали на подачу відзиву на позов.

Зазначена ухвала суду підписана цифровим електронним підписом судді 04.12.2020 та автоматично направлена до Єдиного державного реєстру судових рішень, де розміщена 07.12.2020. Направлено сторонам на електронні скриньки 04.12.2020.

21.01.2021 від ТОВ "Істейтглобал" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву, у якому він просить в позові відмовити у повному обсязі. При цьому у відзиві зазначено, що про ухвалу від 03.12.2020 відповідач дізнався 05.01.2021 та в цю ж дату отримав позовну заяву.

У підготовчому судовому засіданні 05.01.2021 оголошено перерву до 21.01.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.01.2021 продовжено підготовче провадження на 30 днів; відкладено судове засідання на 11.02.2021.

08.02.2021 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив від Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк".

З 08.02.2021 по 12.02.2021 суддя Панна С.П. перебувала на лікарняному, тому судове засідання 11.02.2021 не відбулося.

04.02.2021 відповідач звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із зустрічною позовною заявою до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", м. Київ, в якій просив суд:

- прийняти зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" в одне провадження з первісним позовом; - визнати дійсним односторонній правочин Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" у формі "Заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог припинення зобов`язання зарахуванням'' від 26.06.2020;

- визнати дійсним односторонній правочин Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" у формі ''Заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог припинення зобов`язання зарахуванням'' від 25.09.2020;

- визнати припиненим зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" перед Акціонерним товариством Комерційний Банк ''Приватбанк'' з повернення грошових коштів у розмірі 5 362 630,5 грн. за кредитним договором №DNHSLNIO3662 від 03.06.2013, укладеного між Акціонерним товариством Комерційний Банк ''Приватбанк'' та Товариством з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал";

- судові витрати покласти на АТ КБ ''Приватбанк''.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані припиненням взаємних зобов`язань ТОВ "Істейтглобал" та АТ КБ "Приватбанк" у встановленому законом порядку, шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог.

Ухвалою від 15.02.2021 відкладено підготовче засідання на 16.03.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 у справі №904/6356/20 повернуто без розгляду зустрічну позовну заяву та додані до неї документи Товариству з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" з підстав порушення вимог ст.180 ГПК України (а.с.102-104, т.3).

ТОВ "Істейтглобал" подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 у справі №904/6356/20.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021 у справі № 904/6356/20 залишено без змін ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 у даній справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.06.2021 поновлено провадження у справі №904/6356/20, призначено підготовче засідання на 22.06.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.06.2021 у зв`язку із запитом Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи у зв`язку з надходженням касаційної скарги ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021 у справі № 904/6356/20 зупинено провадження у справі № 904/6356/20 до повернення справи до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 16.08.2021 у справі № 904/6356/20 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі № 904/6356/20 за касаційною скаргою ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021 у справі № 904/6356/20. У вказаній ухвалі суд касаційної інстанції дійшов висновку, зокрема, про те, що господарський суд дійшов правильного і обґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви з підстав недодержання заявником строків на вчинення відповідної процесуальної дії, у зв`язку з чим є очевидним правильне застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального права в оскаржуваних судових рішеннях.

Супровідним листом Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.08.2021 матеріали справи № 904/6356/20 направлено на адресу Господарського суду Дніпропетровської області.

13.09.2021 матеріали справи № 904/6356/20 надійшли до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2021 поновлено провадження у справі № 904/6356/20 з 06.10.2021, призначено підготовче засідання на 06.01.2021.

21.09.2021 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшов запит матеріалів справи № 904/6356/20 у зв`язку з надходженням касаційної скарги ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021 у справі № 904/6356/20.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.09.2021 зупинено провадження у справі № 904/6356/20 до повернення матеріалів справи до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.10.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі № 904/6356/20 з касаційною скаргою ТОВ "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.05.2021. Вказана ухвала мотивована, зокрема, наявністю ухвали Верховного Суду від 16.08.2021 у справі № 904/6356/20, якою відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цього ж заявника на це саме судове рішення. Також, у зазначеній ухвалі суд касаційної інстанції звернув увагу скаржника на те, що відповідно до ч.2 ст.43 ГПК залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Супровідним листом Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.10.2021 матеріали справи № 904/6356/20 направлено на адресу Господарського суду Дніпропетровської області.

16.11.2021 матеріали справи № 904/6356/20 надійшли до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.11.2021 поновлено провадження у справі № 904/6356/20 з 01.12.2021, призначено підготовче засідання на 01.12.2021.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 01.12.2021 відкладено підготовче засідання по справі на 14.12.2021.

02.12.2021 ТОВ "Істейтглобал" подало до Господарського суду Дніпропетровської області чергову зустрічну позовну заяву до АТ КБ "Приватбанк", в якій просило:

- прийняти зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" в одне провадження з первісним позовом;

- визнати припиненим зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" перед АТ КБ ''ПриватБанк'' з повернення грошових коштів у розмірі 2 685 630,50грн. зі сплати відсотків за період з 26.03.2020 по 25.06.2020 за кредитним договором № DNHSLNIO3662 від 03.06.2013, що було укладено між АТ КБ "Приватбанк" та ТОВ "Істейтглобал", на підставі заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог (припинення зобов`язання зарахування) ТОВ "Істейтглобал" б/н від 26.02.2020;

- визнати припиненим зобов`язання ТОВ '"Істейтглобал" перед АТ КБ ''ПриватБанк'' з повернення грошових коштів у загальному розмірі 2 677 000,00грн. зі сплати відсотків за період з 26.06.2020 по 25.09.2020 за кредитним договором № DNHSLNIO3662 від 03.06.2013, що було укладено між АТ КБ "Приватбанк" та ТОВ "Істейтглобал", на підставі заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог (припинення зобов`язання зарахування) ТОВ "Істейтглобал" б/н від 25.09.2020.

Як зазначалось вище, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі №904/6356/20 повернуто без розгляду зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" до АТ КБ "Приватбанк" про визнання припиненим зобов`язання ТОВ "Істейтглобал" перед АТ КБ "Приватбанк" на підставі ст. 180 ГПК України, як подану за межами строку, встановленого для її подання.

Зазначений процесуальний документ суду першої інстанції і є предметом апеляційного оскарження у даній справі.

Повертаючи без розгляду зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал", суд першої інстанції дійшов висновку, що зустрічна позовна заява подана заявником з порушенням вимог частин 1, 2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, подана за межами строку, встановленого для її подання, без відповідного клопотання про поновлення строку, наслідком чого є повернення зустрічної позовної заяви.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції зважаючи на наступне.

Згідно з частинами 1, 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначені права та обов`язки учасників справи, серед яких зокрема, учасники справи мають право: знайомитись з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п.1, п.3 ч.1 ст.42); учасники справи зобов`язані зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п.6 ч.2 ст.42).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

За приписами статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу (частини 1-4 ст.180).

Згідно частини 6 ст.180 Господарського процесуального кодекс України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (ч.8 ст.165 ГПК України).

У цьому зв`язку, з урахуванням викладених норм права зустрічну позовну заяву відповідач мав право подати у строк, встановлений судом, який не може бути меншим, ніж п`ятнадцять днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу про відкриття провадження у справі №904/6356/20 від 03.12.2020 надіслано сторонам засобами електронного зв`язку 04.12.2020.

У клопотанні від 05.01.2021 та у відзиві на позов від 20.01.2021 відповідачем зазначено, що про постановлену ухвалу від 03.12.2020 він дізнався 05.01.2021 та в цю ж дату отримав копію позовної заяви.

В ухвалі про відкриття провадження у справі № 904/6356/20 від 03.12.2020 визначений строк для подання відзиву на позов протягом 15 днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

З урахуванням встановлених обставин справи та вищенаведених норм права, відзив на позов та зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" повинно було подати в строк до 20.01.2021 (включно).

Відповідно до матеріалів справи, відповідач скористався своїм правом подати відзив на позов та відповідно до вищевказаних приписів законодавства подав відзив до Господарського суду Дніпропетровської області 20.01.2021, однак як зазначено господарським судом в оскаржуваній ухвалі зустрічну позовну заяву ТОВ "Істейтглобал" подано 02.12.2021, тобто з порушенням строку, встановленого ч.1 ст.180 ГПК України, що є підставою для повернення зустрічного позову за нормами ч.6 ст.180 ГПК України.

В апеляційній скарзі ТОВ "Істейтглобал" також зазначило, що зустрічну позовну заяву товариством подано 02.12.2021.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає за необхідне зазначити, що ксерокопію зустрічної позовної заяви (оригінал зустрічної позовної заяви направлено на адресу відповідача), яка міститься в матеріалах справи (а.с. 231-233, т. 3) виготовлено неякісно, чітко вбачається лише час подання (16:09) та вхідний її номер (8740/21), дату встановити неможливо.

Між тим, враховуючи посилання суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі на те, що датою подання зустрічної позовної заяви є 02.12.2021, в додатках, які значаться в оскаржуваній ухвалі зазначено зустрічна позовна заява (вх. № 8740/21 від 02.12.2021 на 5-ти арк.), а також те, що ТОВ "Істейтглобал" в апеляційній скарзі зазначено про подання ним зустрічної позовної заяви 02.12.2021 та не оспорюється товариством, відповідно, датою подання зустрічної позовної заяви слід вважати саме 02.12.2021.

Отже, враховуючи те, що зустрічна позовна заява подана ТОВ "Істейтглобал" до Господарського суду Дніпропетровської області 02.12.2021, тобто з пропуском строку, встановленого для її подання, відповідно, господарським судом здійснений правильний і обґрунтований висновок про повернення зустрічної позовної заяви з підстав недодержання заявником строків на вчинення відповідної дії.

Щодо доводів скаржника про безпідставне не застосування судом до спірних відносин ч.5 ст.180 ГПК України та частин 1, 2 ст.174 ГПК України, щодо необхідності залишення зустрічного позову без руху, то вони не приймаються колегією суддів, з огляду на наступне.

Частиною 5 ст.180 ГПК України визначено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 180 ГПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Статтями 162 та 164 ГПК України встановлено вимоги щодо оформлення позовної заяви, її обґрунтування та комплектності документів, які повинні додаватися до позовної заяви.

Статтями 172 і 173 ГПК України визначений обов`язок позивача або особи, що звертається з позовом в інтересах іншої особи, надіслати копію заяви і доданих до неї документів учасникам справи; визначений порядок об`єднання та роз`єднання позовних вимог.

З огляду на викладене, ч. 5 ст. 180 ГПК України не застосовується до зустрічної позовної заяви поданої з пропуском строку для її подання.

Натомість, строк подання зустрічної позовної заяви регламентований ч.1 ст.180 ГПК України, є таким, що встановлюється судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Наслідком пропуску вказаного строку є повернення зустрічної позовної заяви без розгляду згідно норми ч.6 ст.180 ГПК України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують того факту, що заявником зустрічного позову пропущений строк для вчинення такої дії, визначений судом; Кодексом передбачена пряма імперативна норма стосовно повернення зустрічного позову в разі пропуску строку на його подання (ч.6 ст.180 ГПК України).

Посилання апелянта на загальні норми національного законодавства, зокрема Конституцію України, Господарський процесуальний кодекс України, Закон України "Про судоустрій і статус суддів", практику Європейського суду з прав людини стосовно доступу до правосуддя, гарантій справедливого судочинства, не приймаються колегією суддів, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас, порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права ГПК України.

Слід наголосити, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню та обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Тому, учасники провадження мають розуміти, що визначені законом та встановлені судом строки будуть застосовані.

Вказане підтверджується також і у статті 118 ГПК України, відповідно до якої право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, жодних порушень чинного процесуального законодавства у даному випадку не відбулось.

Також колегія суддів зауважує, що скаржник не позбавлений права звернутись із вказаною позовною заявою в загальному порядку, чим спростовуються його доводи про обмеження доступу до правосуддя.

За таких обставин, ухвала місцевого суду про повернення зустрічної позовної заяви є законною, обґрунтованою обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення, наведено місцевим судом, підстав для скасування ухвали суду апеляційний господарський суд не знаходить.

Доводи апелянта по суті його скарги є необґрунтованими та не спростовують викладених в ухвалі висновків суду.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.

Щодо клопотання АТ КБ "Приватбанк" про визнання зловживанням процесуальними правами та залишення апеляційної скарги без розгляду, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 ст.42 ГПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані, у тому числі, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до частини 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальний обов`язок сторони це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Таким чином, суд може визнати зловживанням процесуальними правами саме конкретні дії учасників судового процесу.

Принцип добросовісності це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (аналогічна позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Згідно пункту 1 частини 2 статті 43 ГПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети винесення у розумні строки законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Процесуальним законом вимагається та забезпечується належна поведінка сторони в господарському суді, що також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто, використовує його всупереч основним засадам господарського судочинства, отже, зловживає ним.

Дії ТОВ "Істейтглобал" щодо подання чергової (другої) зустрічної позовної заяви, поданої поза межами строку, встановленого для її подання, та подальше апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 про її повернення з підстав, визначених ст. 180 ГПК України, вчинені після перегляду раніше поданої зустрічної позовної заяви, за результатами розгляду якої, як судом апеляційної, так і судом касаційної інстанції, ухвалені судові акти, якими скарги залишені без задоволення, а ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 17.02.2021 про повернення зустрічної позовної заяви ТОВ "Істейтглобал" - без змін, а також надана правова оцінка процесуальним діям товариства, фактично спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу та перешкоджання іншому учаснику процесу використовувати наявні засоби правового захисту, відтак, є зловживанням учасником справи своїми процесуальним правами.

Згідно частини 4 статті 43 ГПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Під зловживанням процесуальними правами, слід розуміти особливу форму господарського процесуального правопорушення, тобто умисні, недобросовісні дії учасників господарського процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав учасників судового процесу та їх представників, та перешкоджанням діяльності суду по справедливому та своєчасному розгляду і вирішенню господарської справи.

Натомість суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України).

У свою чергу згідно з пунктом 2 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.08.2019 у справі № 905/945/18 та у постанові від 16.10.2019 у справі № 906/936/18.

Центральний апеляційний господарський суд розцінює дії ТОВ "Істейтглобал" щодо подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 про повернення зустрічної позовної заяви, з підстав, визначених ст. 180 ГПК України, поданої поза межами строку, встановленого для її подання, поданої аналогічного змісту раніше поданій зустрічній позовній заяві, яку вже було повернуто судом першої інстанції з цих самих підстав та переглянуто в апеляційному і касаційному порядку з наданням відповідної оцінки обставин справи та процесуальним діям відповідача у даній справі, як зловживання учасником процесу своїми процесуальними правами у відповідності до п.1 частини 2 статті 43 ГПК України.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених Господарським процесуальним кодексом України випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства (частина 1 статті 131 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною 10 статті 188 цього Кодексу.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У даному випадку, ТОВ "Істейтглобал" подано апеляційну скаргу аналогічного змісту раніше поданій апеляційній скарзі на ухвалу господарського суду про повернення зустрічної позовної заяви, яка вже була переглянута в апеляційному та касаційному порядку.

Слід зазначити, що зміст даної апеляційної скарги є ідентичним зі змістом апеляційної скарги, поданій товариством 04.02.2021.

Чергове оскарження в апеляційному порядку однієї і тієї ж самої по суті ухвали господарського суду про повернення зустрічної позовної заяви з тих самих підстав суперечить основним засадам господарського судочинства щодо розумності строків розгляду справи та направлене на невиправдане затягування такого розгляду.

Отже, апеляційним судом встановлено послідовне подання апеляційних скарг протягом одного року (двічі) навіть з однаковим обґрунтуванням та процесуальними порушеннями. Вказане, очевидно свідчить, що подання таких апеляційних скарг є суто формальним, не має на меті захисту своїх прав та інтересів товариства шляхом реалізації права на оскарження судового рішення, а є інструментом введення суду в оману з метою ухилення відповідача від відповідальності за вчинення неправомірних процесуальних дій для створення перешкод у справедливому розгляді первісних позовних вимог позивача у справі в межах розумного строку.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (Рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України", no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (Рішення ЄСПЛ у справі "Мусієнко проти України", no. 26976/06, від 20.01.2011).

Отже, оцінивши обставини справи в їх сукупності, дослідивши зміст двох поданих ТОВ "Істейтглобал" апеляційних скарг, проаналізувавши поведінку відповідача, спосіб та характер вчинення відповідних процесуальних дій, колегія суддів апеляційного господарського суду приходить до висновку про наявність в діях відповідача зловживання своїми процесуальними правами, у зв`язку з чим апеляційний суд вважає за необхідне застосувати до ТОВ "Істейтглобал" вперше захід процесуального примусу у вигляді попередження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 269, 271, 275, 276, 282-284, Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі №904/6356/20 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі №904/6356/20 залишити без змін.

Судові витрати Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" за подання апеляційної скарги на ухвалу суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Визнати дії Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" з подання апеляційної скарги (аналогічного змісту раніше поданій апеляційній скарзі) на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 у справі №904/6356/20 про повернення зустрічної позовної заяви на підставі ст. 180 ГПК України, як поданої за межами строку, встановленого для її подання, зловживанням процесуальними правами.

Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" про недопустимість зловживання процесуальними правами та про те, що при подальшому зловживанні процесуальними правами апеляційний суд може застосувати заходи процесуального примусу, передбачені статтею 135 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, накладення штрафу.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена та підписана 13.01.2022.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя О.В. Березкіна

Суддя С.Г. Антонік