УХВАЛА

м. Київ

24.01.2022Справа № 910/618/22

Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

позовну заяву Члена Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1

до 1. Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) села Малинськ Березнівського району Рівненської області

2. Рівненської обласної державної адміністрації

про визнання недійсним статуту у новій редакції,

ВСТАНОВИВ:

Член Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області (далі - відповідач-1) та Рівненської обласної державної адміністрації (далі - відповідач-2) про визнання недійсним статуту Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області» (нова редакція), прийнятий на підставі рішення окремих неповноважених осіб від імені Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області, оформленого протоколом загальних зборів № 1 від 24.02.2019, на підставі якого внесено записи в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 2000691 та № 3000691 від 11.04.2019.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Вимогами пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

На підтвердження направлення копії позовної заяви з додатками іншим учасникам позивачем подано описи вкладення у цінні листи та фіскальні чеки.

Дослідивши вищевказані описи вкладення у цінні листи, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до пункту 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

З наведеного убачається, що звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення. Саме зазначення такого номеру є обов`язковим для виконання вимог Господарського процесуального кодексу України про належне надсилання позовної заяви та документів іншій стороні.

З матеріалів поданої заяви про усунення недоліків вбачається, що надані позивачем описи вкладення у цінні листи не містять номерів поштових відправлень, у зв`язку з чим не можуть вважатися належними доказами направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви.

Аналогічні правові висновки щодо необхідності наявності номеру поштового відправлення на описі вкладення у цінний лист, викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/28408/15 та від 26.03.2020 у справі № 910/9962/16, а також від 24.12.2020 у справі № 916/2110/20.

При цьому суд зазначає, що надані позивачем фіскальні чеки не є належними доказами направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви, оскільки їх номери відсутні на описі вкладення.

Крім того, інформація, вказана у фіскальних чеках не надає суду можливості перевірити вміст поштових відправлень та пересвідчитись, що учасникам справи направлено саме копію позовної заяви з додатками.

За таких обставин, позивачем, усупереч положенням пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, не надано належних доказів направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви.

Крім того, частиною 4 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

З матеріалів позовної зави вбачається, що позивачем не додано копії статуту Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області» (нова редакція), натомість заявлено клопотання про витребування копії вказаного документа у відповідача-1.

Дослідивши клопотання позивача про витребування у відповідача-1 копії статуту Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області» у новій редакції, суд зазначає наступне.

За приписами статті 170 Господарського процесуального кодексу України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Частиною 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах 2 та 3 статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з частиною 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України, у клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Дослідивши клопотання позивача про витребування доказів, суд дійшов висновку про те, що вказане клопотання не відповідає вимогам до змісту клопотання про витребування доказів, встановленим у пунктах 3, 4, 5 частини 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

Так, заявником у клопотанні не було зазначено підстав, з яких випливає, що цей доказ має відповідач-1, причин неможливості отримати цей доказ позивачем самостійно, заходів, що вживались останнім для отримання доказу, доказів вжиття таких заходів та (або) причин неможливості самостійного отримання доказу.

Як визначено у пункті 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 або 2 цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, клопотання Члена Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Омелянова Руслана Геронтійовича про витребування доказі підлягає поверненню заявнику без розгляду.

За таких обставин, оскільки позивачем до позовної заяви не додано копії статуту Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області» (нова редакція), як і клопотання про його витребування, що відповідає вимогам статті 81 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що позивач не дотримався положень частини 4 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги вищевикладене, оскільки подана позовна заява не відповідає окремим вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 81, 164, 170, 174, 234 Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Члена Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1 про витребування доказу повернути заявнику без розгляду.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити Члену Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Встановити Члену Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання належних доказів надіслання копії позовної заяви від 13.01.2022 з додатками іншим учасникам справи;

- подання копії статуту Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Малинськ Березнівського району Рівненської області» (нова редакція) або клопотання про його витребування.

5. Роз`яснити Члену Релігійної громади Свято-Петро-Павлівської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Малинськ Березнівського району Рівненської області ОСОБА_1 , що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

6. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню.

7. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається https://ki.arbitr.gov.ua.

Суддя В.С. Ломака