СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2022 року м. Харків Справа №922/4412/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Гетьман Р.А., суддя Склярук О.І. , суддя Терещенко О.І.,

за участю секретаря судового засідання Легуші Я.С.,

за участю представників сторін:

від прокурора - Горгуль Н.В., посвідчення №057317 від 09.10.2020,

від позивача не з`явився,

від відповідача Барановський О.М., свідоцтво серія ДП №4917 від 25.09.2020, ордер серія АЕ №1113570 від 29.12.2021,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент» (вх.№3759Х/1 від 08.12.2021) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.12.2021 (м. Харків, суддя Кухар Н.М., повний текст складено 01.12.2021) у справі №922/4412/21,

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, м. Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент», м. Харків,

про повернення земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент», м. Харків, про усунення перешкод у користуванні територіальною громадою належною їй земельною ділянкою шляхом зобов`язання ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» () повернути Харківській територіальній громаді в особі Харківської міської ради земельну ділянку з кадастровим номером :01:009:0013, загальною площею 0,5535 га, розташовану за адресою: м. Харків, провулок Лопатинський (ріг вул. Кузнечної) (Основ`янський район міста Харкова), з приведенням її у придатний для використання стан, який існував до початку дій щодо самовільного захоплення, а саме станом на 2020 рік, включаючи знесення будь-якого самочинно збудованого нерухомого майна (в тому числі паркану, фундаментної плити, залізобетонних паль), а також поновлення стану ділянки після проведених земельних робіт (в тому числі закопування котловану).

26.11.2021 до суду надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент» до Харківської міської ради про стягнення суми збитків у розмірі 98000,00 грн. Зустрічні позовні вимоги обґрунтовано тим, що між ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» та ТОВ «Юнігран» 28.12.2020 було укладено Договір про будівництво житлового комплексу по пров. Лопатинському (ріг вул. Кузнечної) в м. Харкові. Як вказує позивач за зустрічним позовом, подання первісного позову органом прокуратури в інтересах Харківської міської ради змусило збільшити додаткові витрати за договором з генеральним підрядником ТОВ «Буд-Еліт Форм» у зв`язку з тим, що підрядник переходить до режиму передплати та збільшує свої вимоги для страхування ризиків економічного характеру, що в свою чергу збільшує фінансовий тягар реалізації проекту з боку ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» на 98000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.12.2021 повернуто зустрічну позовну заяву ТОВ «Строй Сіті Девелопмент». Зокрема суд вказав, що, порівнюючи зміст первісного та зустрічного позовів, не вбачається зв`язку між підставами (стаття 376 Цивільного кодексу України та стаття 1166 Цивільного кодексу України) та предметом (усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та стягнення збитків) цих позовів, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, не обґрунтовані одними доказами, наслідки розгляду первісного позову не впливають на наслідки зустрічного позову, що свідчить про відсутність обставин, з якими чинне законодавство пов`язує можливість одночасного розгляду первісного та зустрічного позовів.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент» з вказаною ухвалою не погодилося та звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.12.2021 у справі №922/4412/21 про повернення зустрічної позовної заяви.

В обґрунтування своєї позиції по справі апелянт зазначає, що саме така обставина, як подання первісного позову органом прокуратури в інтересах держави в особі Харківської міської ради змусило збільшити додаткові витрати за договором з генеральним підрядником ТОВ «Буд-Еліт Форм» у зв`язку з тим, що підрядник переходить до режиму передплати та збільшує свої вимоги для страхування ризиків економічного характеру, що у свою чергу збільшує фінансовий тягар реалізації проекту з боку ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» на 98000,00 грн.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою. Встановлено учасникам провадження у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Призначено справу №922/4412/21 до розгляду на 13.01.2022. Повідомлено учасників справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції та про можливість подати будь-які документи у справі на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України «Про електронний цифровий підпис» та Закону України «Про електронні довірчі послуги». Доведено до відома учасників апеляційного провадження, що нез`явлення їх представників в судове засідання не є перешкодою розгляду апеляційної скарги по суті.

Від Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№14971 від 21.12.2021), в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.12.2021 залишити без змін.

В обґрунтування своєї позиції по справі зазначає, що спільний розгляд первісного та зустрічного позову не є доцільним у даному випадку, оскільки це суттєво утруднить розгляд справи, у зв`язку з поєднанням у спорі позовних вимог, що виникають з різних підстав.

Також керівник окружної прокуратури, враховуючи сукупність обставин, а саме: відсутність доказів збільшення ТОВ «Буд-Еліт Форм» своїх вимог до ТОВ «Строй Сіті Девелопмент», мотивів такого збільшення для ТОВ «Буд-Еліт Форм», збільшення фінансового тягаря реалізації проекту з боку ТОВ «Строй Сіті Девелопмент», обґрунтованого розрахунку розміру збитків на суму 98000,00, подання апеляційної скарги на ухвалу суду від 01.12.2021 з посиланням у клопотанні до суду першої інстанції про зупинення провадження на необхідність передачі до апеляційного суду всіх матеріалів господарської справи №922/4412/21, належить визнати дії ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» щодо подання зустрічного позову та усі інші пов`язані процесуальні дії та рішення такими, що вчинені у зв`язку із зловживанням процесуальними правами.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент» надійшло клопотання (вх.№15223 від 29.12.2021), в якому просить зупинити провадження у справі №922/4412/21 до закінчення перегляду Верховним Судом у складі Судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду справи №925/1133/18 та оприлюднення повного тексту постанови.

Клопотання обґрунтовано, зокрема тим, що оскільки з позовом звернувся керівник Шевченківської окружної прокуратури як самостійний позивач та не обґрунтував який саме інтерес потребує прокурорського захисту в розумінні ст.23 Закону України «Про прокуратуру», слід дійти висновку, що правовідносини, які склалися між сторонами спору у справі №922/4412/21 та №925/1133/18, яка переглядається у касаційному порядку щодо застосування положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру» є подібними до правовідносин у цій справі. Отже, з метою дотримання єдності судової практики та зважаючи, що правовідносини у справі №922/4412/21 та у справі №925/1133/18 за характером спору та сферою правового регулювання є подібними, висновок Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності у справі №925/1133/18 має суттєве значення для вирішення спору, отже в цій справі наявні підстави для зупинення провадження.

Розглянувши вказане клопотання судова колегія вирішила, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Пунктом 7 ч.1 ст.228 ГПК України передбачено право суду зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Оскільки предметом апеляційного перегляду в даному випадку є ухвала суду про повернення зустрічного позову, апеляційний господарський суд у встановлених статею 269 Господарського процесуального кодексу України межах апеляційного перегляду перевіряє лише законність та обґрунтованість вказаної ухвали суду, при постановленні якої спір не вирішувався по суті, й відповідно судом апеляційної інстанції під час такого перегляду не вирішуються питання, що стосуються розгляду справи по суті, в тому числі щодо наявності чи відсутності підстав для звернення прокурора з первісним позовом в порядку представництва інтересів держави, а тому відсутня необхідність зупинення апеляційного провадження у даній справі до прийняття Верховним Судом постанови у справі №925/1133/18, в якій буде сформована єдина правова позиція щодо застосування норм права з вказаного питання.

До того ж правовідносини, з яких виник спір у справі №925/1133/18, не є подібними з правовідносинами у даній справі. При цьому колегія суддів виходить з того, що під судовими рішеннями в подібних правовідносинах необхідно розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц), чого в даному випадку не вбачається. При цьому, відповідний правовий висновок вже було встановлено у даній справі ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.12.2021, яка набрала законної сили та є чинною.

Стосовно клопотання керівника окружної прокуратури про необхідність визнання дій ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» щодо подання зустрічного позову та усіх інших пов`язаних процесуальних дій та рішень такими, що вчинені у зв`язку із зловживанням процесуальними правами, судова колегія зазначає наступне.

ГПК України визначає дії, які суд, залежно від конкретних обставин, може визнати зловживанням процесуальними правами. Зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана); подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже було вирішене судом, за відсутності інших підстав або нових обставин; заявлення завідомо безпідставного відводу тощо (ч. 2 ст. 43 ГПК України).

Практика Верховного Суду показує, що найчастіше зловживанням процесуальними правами визнається неодноразове звернення із завідомо безпідставними скаргами, які не відповідають вимогам ГПК України; завідомо безпідставні відводи суду; подання скарг на рішення (ухвали), які вичерпали свою дію. При цьому ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту. Таким чином, враховуючи, що перелік дій, наведений у ч. 2 ст. 43 ГПК України, не є вичерпним, суд може визнати зловживанням процесуальними правами, також, інші дії, які мають відповідну спрямованість.

Разом з тим, в даному випадку, колегія суддів не вбачає підстав для вжиття заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами, оскільки, по-перше, ухвала про повернення зустрічної позовної заяви підлягає оскарженню; по-друге, в даному випадку відсутня неодноразовість звернень до суду апеляційної інстанції саме апелянтом. По-третє, подання клопотання про зупинення є процесуальним правом учасника справи. Крім того, колегія суддів зазначає, що ненадання стороною відповідних доказів до зустрічної позовної заяви не може беззаперечно вказувати на здійснення зловживання стороною своїми права.

Отже, в діях апелянта наразі відсутні ознаки зловживання процесуальними правами, у зв`язку з чим клопотання керівника окружної прокуратури не підлягає задоволенню.

Позивач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, представника для участі в ньому не направив, про причини неявки суд не повідомив, що відповідно до ч.ч.1, 3 ст.202, ч.12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України є підставою для розгляду справи за його відсутності.

В судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 13.01.2022 представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, а прокурор проти її задоволення заперечив з підстав, викладених у відзиві на неї.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення представника відповідача (апелянта) та прокурора, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, з огляду на наступне.

Згідно із вимогами частин 1, 2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Таким чином, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявністю одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним.

Ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України наслідком подання зустрічної позовної заяви з порушенням зазначених умов передбачено повернення її заявнику ухвалою суду.

Відповідно до ч.4 ст.236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 у справі №914/2236/18 конструкція ч.2 ст.180 ГПК вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Як вбачається зі змісту первісного позову його предметом є матеріально-правові вимоги про усунення перешкод у користуванні територіальною громадою належною їй земельною ділянкою шляхом зобов`язання ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» повернути Харківській територіальній громаді в особі Харківської міської ради земельну ділянку з кадастровим номером :01:009:0013, загальною площею 0,5535 га, розташовану за адресою: м. Харків, провулок Лопатинський (ріг вул. Кузнечної) (Основ`янський район міста Харкова), з приведенням її у придатний для використання стан, який існував до початку дій щодо самовільного захоплення, а саме станом на 2020 рік, включаючи знесення будь-якого самочинно збудованого нерухомого майна (в тому числі паркану, фундаментної плити, залізобетонних паль), а також поновлення стану ділянки після проведених земельних робіт (в тому числі закопування котловану).

В якості фактичних підстав цих вимог зазначено здійснення відповідачем самочинного будівництва на спірній земельній ділянці комунальної власності із самовільним зайняттям цієї земельної ділянки.

Натомість, предметом зустрічного позову є матеріально-правові вимоги про стягнення з Харківської міської ради збитків в розмірі 98000,00 грн.

Зазначені вимоги обґрунтовано тим, що подання первісного позову органом прокуратури в інтересах держави в особі Харківської міської ради змусило збільшити додаткові витрати за договором генеральним підрядником ТОВ «Буд-Еліт Форм», у зв`язку з тим, що підрядник переходить до режиму передплати та збільшує свої вимоги для страхування ризиків економічного характеру, що в свою чергу збільшує фінансовий тягар проекту з боку ТОВ «Строй Сіті Девелопмент» на 98000,00 грн.

З огляду на наведене, зі змісту первісного та зустрічного позову не вбачається їх взаємопов`язаності, оскільки не вбачається пов`язаність їх предметів, вони ґрунтуються на різних фактичних та правових підставах, вимоги за зустрічним і первісним позовами не можуть зараховуватись оскільки не є однорідними (первісний позов на відміну від зустрічного має немайновий характер), наслідки розгляду первісного позову не впливають на наслідки зустрічного позову, оскільки підстави зустрічного позову не ґрунтуються на відсутності у позивача матеріально-правових підстав для задоволення первісного позову, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Також, суд зазначає, що оскільки в межах наведених позовів передбачається встановлення різних обставин та вирішення окремих спорів, що ґрунтуються на різних правових підставах їх спільний розгляд не є доцільним, не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спорів між сторонами, а суттєво ускладнить розгляд справи у строки визначені ГПК України

Зважаючи на наведене, господарський суд першої інстанції оскаржуваною ухвалою правомірно повернув зустрічну позовну заяву на підставі ч.6 ст.180 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з її поданням з порушенням вимог ч. 1 цієї статті щодо взаємопов`язаності зустрічного та первісного позовів, а тому зазначена ухвала підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені заявником апеляційної скарги у зв`язку з переглядом ухвали у суді апеляційної інстанції, відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтею 269, 270, п.1 ч.1 ст. 275, ч.1 ст.276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Строй Сіті Девелопмент» залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.12.2021 у справі №922/4412/21 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження визначені ст.ст.286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 13.01.2022.

Головуючий суддя Р.А. Гетьман

Суддя О.І. Склярук

Суддя О.І. Терещенко