УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13.01.2022Справа № 910/21344/21

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТФ-К» (04210, м. Київ, Оболонська наб., буд. 3, корп. 2, літ. А; ідентифікаційний код: 32946482)

До 1) Приватного акціонерного товариства «Завод Південкабель» (61099, Харківська обл., м. Харків, вул. Автогенна, буд. 7; ідентифікаційний код: 00214534)

2) Державної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 11-Г; ідентифікаційний код: 43115923)

Про стягнення збитків та моральної шкоди та зобов`язання утримуватися від дій

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТФ-К» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Завод Південкабель» (далі - відповідач-1) та Державної митної служби України (далі - відповідач-2) про стягнення збитків та моральної шкоди та зобов`язання утримуватися від дій.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що структурними підрозділами відповідача-2 був двічі зупинений товар позивача на 20 робочих днів на підставі підозри в порушенні прав інтелектуальної власності відповідача-1.

У зв`язку з викладеним позивач просить стягнути з відповідача-1 заподіяну моральну та матеріальну шкоду у загальному розмірі 377 405, 50 грн та зобов`язати відповідача-2 утримуватись від призупинення товару, що ввозиться позивачем, що підозрюються в порушенні прав інтелектуальної власності відповідача-1 за патентом України на винахід № 60285.

Також позивач просить стягнути з відповідачів понесені судові витрати

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позовній заяві вбачається, що позивач звертається до Господарського суду м. Києва.

Проте, відповідно до інформації зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) найменування суду першої інстанції, до якого позивач подав заяву є: Господарський суд міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В позовній заяві позивач вказав власний поштовий індекс - 04211. Проте, Судом встановлено, що у відповідності до даних зазначених в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) поштовий індекс позивача - 04210.

Також позивач вказав не всі власні номери засобу зв`язку та веб адресу, які зазначені в ЄДР.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, крім іншого сказано, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Пунктом 3 зазначеної статті зазначено, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В прохальній частині позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача-1 (ПАТ «Завод Південкабель») заподіяну шкоду у розмірі 377 405, 50 грн, проте не конкретизує дану суму.

В тексті позовної заяви вбачається наступне, в розділі «виклад обставин справи, що підтверджують вимоги позивача», позивач зазначає, що він поніс збитки в розмірі 67 405, 50 грн по зберіганню призупиненого товару позивача та 40 000, 00 грн за експертні висновки з приводу того, що позивач не порушує права відповідача-1 (ПАТ «Завод Південкабель»).

Отже, як зазначає позивач його збитки складають 107 405, 50 грн (67 405, 50 + 40 000, 00).

В розділі позовної заяви «щодо моральної шкоди», позивач стверджує, що відповідач-1 (ПАТ «Завод Південкабель») зловживаючи своїм правом наніс досить вагомі репутаційні збитки позивачу та просить стягнути моральну шкоду в розмірі 270 000, 00 грн, проте просить стягнути дану суму моральної шкоди з відповідача-2 (Державна митна служба України), але в прохальній частині заяви зазначається лише немайнова вимога до відповідача-2 (Державна митна служба України).

В розділі позовної заяви «щодо позовних вимог до відповідача-1», позивач просить зобов`язати відповідача-1 (ПАТ «Завод Південкабель») та його структурні підрозділи утримуватися від призупинення товарів, що завозиться позивачем, проте в прохальній частині заяви дана вимога адресована відповідачу-2 (Державна митна служба України).

Окрім цього, статтею 173 ГПК України внормовано, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому зміст наведеної норм свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Позивач в прохальній частині позовної заяви об`єднав позовні вимоги щодо:

1) стягнення з Приватного акціонерного товариства «Завод Південкабель» заподіяної шкоди у розмірі 377 405, 50 грн;

2) зобов`язання Державної митної служби України та її структурних підрозділів утримуватися від призупинення силових кабелів, що завозяться Товариством з обмеженою відповідальністю «ТФ-К» як таких, що підозрюються в порушенні прав інтелектуальної власності Приватного акціонерного товариства «Завод Південкабель» за патентом України № 60285.

Суд зазначає, що вказані вимоги є різними та самостійними та мають різний предмет доказування.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо заподіяної шкоди та зобов`язання утриматися від вчинення дій окремо. Так, при розгляді заявлених позовних вимог суд повинен окремо надавати оцінку обставинам, які стосуються кожної із цих вимог окремо. Тому позивач повинен обґрунтувати наявність підстав щодо доцільності об`єднання відповідних позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору.

Крім того, у позовній заяві позивач не наводить правового обґрунтування своєї вимоги, заявленої до державного органу, щодо зобов`язання утриматися від вчинення дій, вчинення яких є компетенцією відповідного державного органу.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених п. 5 та п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України, а саме: 1) в прохальній частині заяви не конкретизовані та необґрунтовані майнові вимоги, не зазначено як сума основного боргу та моральної шкоди підлягає стягненню, оскільки суми які зазначені в тексті заяви в їх загальному співвідношенню не відповідають сумі, яка зазначена в прохальній частині; 2) вимоги, які заявляє позивач в тесті позовної заяви до одного чи іншого відповідача, в прохальній частині заяви адресовані відповідачам навпаки; 3) не додержано вимог щодо наявності підстав для об`єднання позовних вимог; 4) не наведено правового обґрунтування вимоги щодо зобов`язання відповідача - 2 утриматися від вчинення дій.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі заходи здійснювалися.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач надає до позовної заяви платіжні доручення, що підтверджують сплату судового збору, проте не зазначає їх в переліку документів (додатків), що додаються до позовної заяви.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Всупереч встановленим вимогам позивач не надав до позовної заяви накладних (службових чеків).

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачам.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТФ-К» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням найменування суду відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням поштового індексу позивача у відповідності до даних зазначених в ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням всіх відомих номерів засобу зв`язку та веб сторінки позивача відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї письмового обґрунтування сум, що стягуються їх конкретизація та конкретизація позовних вимог щодо відповідачів;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї письмового обґрунтування наявності підстав для об`єднання позовних вимог (щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору);

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї письмового правового обґрунтування своєї вимоги, заявленої до державного органу, щодо зобов`язання утриматися від вчинення дій, вчинення яких є компетенцією відповідного державного органу;

- надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua;

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.