ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про повернення заяви

13 січня 2022 року м. ОдесаСправа № 872/1/22

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі судді С.І. Колоколова

(на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2022р.),

розглянувши заяву Фермерського господарства «Паліда»

про скасування рішення Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16.07.2020 у третейській справі №5/2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Техноторг-Дон

до Фермерського господарства «Паліда»

про стягнення заборгованості,

встановив:

Рішення Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16 липня 2020 року у третейській справі №5/2020 позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з Фермерського господарства «Паліда» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Техноторг-Дон» за договором №43/3 970 від 27.05.2016 загальну суму 24 317,62 грн., в тому числі: пеня за прострочення виконання зобов`язання - 14 110,61 грн.; штраф 3 000 грн.; 3% річних 1 801,36 грн.; інфляційні втрати 5 405,65 грн., а також відшкодування витрат, пов`язаних з вирішенням спору Третейським судом в сумі 900, 32 грн.

13.10.2020 на виконання рішення Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16.07.2020 у справі № 5/2020, Південно-західним апеляційним господарським судом було видано відповідний наказ.

12.01.2022 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява Фермерського господарства «Паліда» про скасування рішення Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16 липня 2020 року у третейській справі №5/2020.

Одночасно заявник просить поновити строк для оскарження рішення Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16 липня 2020 року у третейській справі №5/2020. Обґрунтовуючи вказане клопотання, заявник зазначив, що про існування рішення третейського суду та про розгляд у Південно-західному апеляційному господарському суді справи №872/6/20 про видачу наказу про примусове виконання рішення третейського суду ФГ «Паліда» не було відомо. Проте у лютому 2021 року з Єдиного реєстру судових рішень ФГ «Паліда» стало відомо, що останнє є боржником, у відношенні якого Південно-західним апеляційним господарським судом 13.10.2020 у справі №872/6/20 видано наказ про примусове виконання рішення третейського суду. Ознайомившись 23.02.2021 року з матеріалами третейської справи №5/2020, що підтверджується копією заяви представника ФГ «Паліда» про ознайомлення з матеріалами справи №5/2020, останньому стало відомо, що підставою для звернення ТОВ «Техноторг-Дон» до Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області про стягнення заборгованості стало порушення строків невиконання грошових зобов`язань за начебто укладеним між ТОВ «Техноторг-Дон» та ФГ «Паліда» договором купівлі-продажу №43/3 970 від 27.05.2016 року. Після ознайомлення з матеріалами справи 25.02.2021 представником ФГ «Паліда» була отримана копія рішення.

Посилаючись на не підписання директором ФГ «Паліда» спірного договору від 27.05.2016 року, останнє у березні 2021 року звернулось до господарського суду Миколаївської області з позовом до ТОВ «Техноторг-Дон» про визнання недійсною третейську угоду, яка викладена у вигляді третейського застереження у п. 8.1 Договору купівлі-продажу № 43/3 970 від 27.05.2016 року. Рішенням господарського суду Миколаївської області від 26.07.2021 у справі №915/394/21 в позові відмовити. Разом з тим судом першої інстанції було встановлено, що спірна угода позивачем не підписувалась, тобто вона не є укладеною. Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.10.2021 у справі №915/394/21 рішення господарського суду Миколаївської області від 26.07.2021 залишено без змін. Отже, заявник зазначає, що рішенням суду, що набрало законної сили встановлено, що Договір купівлі-продажу №43/3 970 від 27.05.2016 року між позивачем та відповідачем не укладався. Отже і третейське застереження, що міститься в цьому договорі, також не укладалось.

Крім того разом із заявою, представником ФГ «Паліда» заявлено клопотання про призначення експертизи та витребування доказу, в якому останній просить суд:

1. Призначити судову почеркознавчу експертизу.

2. На вирішення почеркознавчої експертизи поставити наступні питання:

- Чи виконано підпис від імені директора ФГ «Паліда» Колбешкіної Л.Д., на договорі купівлі-продажу № 43/3 970 від 27.05.2016 року між ФГ «Паліда» та ТОВ «Техноторг-Дон» саме директором ФГ «Паліда» Колбешкіною Л.Д., або іншою особою?

3. Проведення експертизи доручити Миколаївському відділенню Одеського науково-дослідного інституту удових експертиз.

4. Витребувати у Відділення поліції №1 Миколаївського районного управління поліції ГУ НП Миколаївської області оригінал договору купівлі-продажу № 43/3 970 від 27.05.2016 року який було подано ТОВ «Техноторг-Дон» згідно супровідного листа №138 від 11.05.2021 на запит №7798/51/8-2021 від 07.05.2021 в рамках кримінального провадження.

5. Витребувати у ТОВ «Техноторг-Дон» для проведення експертизи оригінал договору купівлі-продажу № 43/3 970 від 27.05.2016 року між ФГ «Паліда» та ТОВ «Техноторг-Дон».

6.Для дослідження позивачем будуть надані зразки підпису (вільні, експериментальні) директора ФГ «Паліда» Колбешкіної Л.Д. в строк, зазначений судом.

Клопотання мотивоване тим, що оскільки договір купівлі-продажу № 43/3 970 від 27.05.2016 року не підписано ФГ «Паліда», у заявника не має його оригіналу, а тому він не може його надати. На наявність оригіналу даного договору послався відповідач ТОВ «Техноторг-Дон» при зверненні до Постійно діючого Третейського суду при РТПП Миколаївської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.01.2022, вищевказану заяву передано на розгляд судді Південно-західного апеляційного господарського суду Колоколову С.І

Ознайомившись з поданими матеріалами, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 ГПК України Господарський процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Згідно з частиною 1 статті 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 346 ГПК України сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та (або) обов`язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду. Заява про скасування рішення третейського суду подається до апеляційного господарського суду за місцем розгляду справи третейським судом стороною, третьою особою протягом дев`яноста днів з дня ухвалення рішення третейським судом, а особою, яка не брала участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про її права та (або) обов`язки, - протягом дев`яноста днів з дня, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ухвалення рішення третейського суду. Заява, подана після закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повертається. Суд за клопотанням заявника може поновити пропущений строк на подання заяви про скасування рішення третейського суду, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як зазначено заявником в мотивувальній частині заяви про скасування рішення третейського суду, останньому стало відомо про існування рішення третейського суду від 16.07.2020 лише 23.02.2021, після ознайомлення з матеріалами третейської справи №5/2020, проте заяву про скасування рішення третейського суду подано лише 11.01.2022.

При цьому, заявником не наведено жодної поважної причини, які заважали йому вчасно звернутись з відповідною заявою майже рік.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що вимоги діючого процесуального закону не пов`язують початок процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з датою фактичного отримання або датою, коли стало відомо про наявність відповідного рішення, оскільки отримання рішення з запізненням або встановлення наявності такого рішення за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень - є підставою саме для відновлення такого строку.

Згідно ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає , що клопотання про поновлення строку подання заяви про скасування рішення третейського суду повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Для вирішення господарським судом питання про поновлення процесуального строку самого лише клопотання недостатньо, наявність поважної причини пропуску строку має бути доведена заявником.

Таким чином, заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням доказів цього.

Відповідно до чинного законодавства поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Діюче процесуальне законодавство не допускає довільного, не обмеженого у часі перегляду судових рішень.

Норми Господарського процесуального кодексу України, встановлюючи строки для подачі, зокрема, і заяв про скасування рішень третейських судів, тим самим визначають баланс між принципом правової визначеності, забезпечуючи стабільність правовідношень у сфері підприємницької та іншої економічної діяльності, з однієї сторони, і правом на справедливий судовий розгляд, який передбачає можливість виправлення судових помилок, з іншої.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. пункти 22-23 Рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, пункти 37-38 Рішення у справі "Мушта проти України" від 18.11.2010).

У пункті 41 Рішення від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що "правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків".

Також слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.10.2016 зі справи "Устименко проти України", дійшов до висновку що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Отже, можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, а у данному випадку заявником не наведено поважних причин взагалі.

Як зазначалось вище, згідно з ч.3 ст. 346 Господарського процесуального кодексу України заява, подана після закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повертається.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що заявником пропущено встановлений Господарським процесуальним кодексом України строк для звернення з відповідною заявою про скасування рішення третейського суду та не надано поважні причини для поновлення строку на подання відповідної заяви, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про повернення вказаної заяви.

Керуючись ст.ст. ст.ст.119, 346-347 Господарського процесуального кодексу України, суд -

1.Заяву Фермерського господарства «Паліда» про скасування рішення Постійного діючого Третейського суду при Регіональній Торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 16 липня 2022 року у третейській справі №5/2020 з доданими до неї документами повернути заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Cуду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Суддя С.І. Колоколов