РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.01.2022Справа № 910/13500/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г., за участю секретаря судового засідання Бортнюк М.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/13500/21

за позовом Державного підприємства «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів»

до Приватного акціонерного товариства «Спеціалізоване монтажне управління № 24»

про стягнення 569 843,22 грн

та

за зустрічним

позовом Приватного акціонерного товариства «Спеціалізоване монтажне управління № 24»

до Державного підприємства «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів»

про стягнення 2 853 301,84 грн

За участю представників сторін:

від позивача Чебан Н.М. (адвокат за довіреністю від 17.09.2021 № 02/3290);

від відповідача не з`явилися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Державне підприємство «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» (далі - Підприємство) до Приватного акціонерного товариства «Спеціалізоване монтажне управління № 24» (далі - Товариство) про стягнення суми невикористаної оплати за договором підряду від 15.07.2016 № 150 (далі - Договір) у розмірі 569 843,22 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем перераховано відповідачу грошові кошти у розмірі 21 794 613,54 грн. Разом з тим, роботи були виконані на загальну суму 21 224 770,32 грн. Таким чином, вартість фактично виконаних робіт на 569 843,22 грн менше сплаченої замовником попередньої оплати.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, відкрито провадження у справі № 910/13500/21, підготовче засідання призначено на 23.09.2021.

13.09.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

16.09.2021 відділом діловодства суду зареєстровано зустрічний позов Товариства до Підприємства про стягнення грошових коштів у сумі 2 853 301,84 грн.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем за зустрічним позовом взятих на себе зобов`язань щодо оплати обладнання та робіт на суму 2 853 301,84 грн. Також Підприємством, за твердженням Товариства, не надано зауваження та/або мотивувальної відмови від підписання документів, направлених як у 2018 році, так і в 2021 році.

До зустрічної позовної заяви додано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

21.09.2021 через відділ діловодства суду від позивача (відповідач за зустрічним позовом) надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 23.09.2021 прийнято зустрічну позовну заяву до розгляду з первісним позовом, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом, призначено підготовче засідання на 23.09.2021.

У підготовчому засіданні 23.09.2021 задоволено заяву позивача (відповідач за зустрічним позовом) про відкладення підготовчого засідання, оголошено перерву до 21.10.2021.

30.09.2021 через відділ діловодства суду від позивача (відповідач за зустрічним позовом) надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

12.10.2021 через відділ діловодства суду надійшли подані позивачем (відповідач за зустрічним позовом) заперечення на клопотання про призначення судової експертизи та відзив на зустрічну позовну заяву.

22.10.2021 через відділ діловодства суду від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву.

02.11.2021 засобами електронного зв`язку та 05.11.2021 засобами поштового зв`язку через відділ діловодства суду від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 03.11.2021 задоволено клопотання відповідача (позивач за зустрічним позовом) про участь у судовому засіданні в режимі, постановлено провести судове засідання, призначене на 09.11.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення Easycon.

05.11.2021 через відділ діловодства суду від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшло клопотання про усунення недоліків клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, доданого до зустрічної позовної заяви.

09.11.2021 засобами електронного зв`язку та поштового зв`язку через відділ діловодства суду від позивача (відповідач за зустрічним позовом) надійшли заперечення на відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву та заперечення на клопотання про усунення недоліків клопотання про призначення судової експертизи.

У підготовчому засіданні 09.11.2021 судом оголошено протокольно про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів з власної ініціативи та перерву до 25.11.2021.

10.11.2021 через відділ діловодства суду від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 11.11.2021 задоволено клопотання відповідача (позивач за зустрічним позовом) про участь у судовому засіданні в режимі, постановлено провести судове засідання, призначене на 25.11.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення Easycon.

24.11.2021 засобами електронного зв`язку та поштового зв`язку через відділ діловодства суду від позивача (відповідач за зустрічним позовом) надійшла заява про поновлення процесуального строку для подання доказів.

У підготовчому засіданні 25.11.2021 судом було протокольно оголошено про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи, виходячи з такого.

Відповідно до статті 99 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Частиною першою статті 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Одним з принципів господарського судочинства є принцип змагальності сторін, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Товариство висновку експертів з наведених у клопотанні питань суду не подало та не мотивувало неможливості надати такий висновок.

Крім того, обставини, які намагається підтвердити Товариство шляхом проведення судової експертизи, можуть та повинні доводитися іншими доказами.

За результатом підготовчого засідання 25.11.2021 судом ухвалено закрити підготовче провадження та призначено справу № 910/13500/21 до судового розгляду по суті на 21.12.2021.

20.12.2021 засобами електронного зв`язку від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 21.12.2021 судом було оголошено протокольно про задоволення клопотання відповідача (позивач за зустрічним позовом) про відкладення розгляду справи та відкладено судове засідання на 13.01.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2021 викликано відповідача (позивач за зустрічним позовом) у наступне судове засідання, призначене на 13.01.2022.

10.01.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача (позивач за зустрічним позовом) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване тим, що представник Товариства з 11.01.2022 по 20.01.2022 перебуватиме у відпустці за межами України.

У судове засідання 13.01.2022 представники відповідача (позивач за зустрічним позовом) не з`явилися, про дату час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином.

У судовому засіданні 13.01.2022 судом було оголошено протокольно про відмову у задоволенні клопотання про відкладення, виходячи з такого.

Слід зазначити, що Товариством не було додано до клопотання жодного документального підтвердження неможливості участі у судовому засіданні повноважного представника.

Крім того, Товариство отримало 29.12.2021 ухвалу суду від 21.12.2021, тобто було завчасно обізнано про дату судового засідання та мало достатньо часу для зміни представника тощо.

Пунктом 1 частини третьої статті 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Частиною першою статті 202 ГПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Оскільки позивач документально не підтвердив наявність поважних причин неявки у судове засідання, то клопотання про відкладення не підлягає задоволенню та відсутні підстави для відкладення судового засідання відповідно до статті 202 ГПК України.

У судовому засіданні 13.01.2022 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом, відповідно до вимог статей 222-223 ГПК України, здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, зустрічний позов, відзиви на позови, відповіді та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

15.07.2016 Підприємством (замовник) і Товариством (підрядник) було укладено Договір, в який вносилися зміни додатковими угодами (від 20.10.2016 № 1, від 25.11.2016 № 2, від 30.11.2016 № 3, від 30.12.2016 № 4, від 28.02.2017 № 5, від 29.03.2017 № 6, від 25.04.2017 № 7, від 28.04.2017 № 8, від 23.10.2017 № 9), та за умовами якого:

- відповідно до порядку та на умовах, визначених Договором, підрядник зобов`язується своїми силами і засобами на власний ризик виконати роботи з розробки проектної документації та роботи з улаштування систем охоронної сигналізації, відеонагляду, контролю доступу у виробничих, складських приміщеннях та на території замовника за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 38-44, в подальшому разом - роботи, а замовник зобов`язується прийняти виконані належним чином роботи та оплатити вартість прийнятих робіт у порядку та на умовах, визначених Договором (пункт 1.1 Договору);

- виконання робіт за Договором здійснюється підрядником у два етапи:

І етап - виконання підрядником робіт з розробки проектної документації «Улаштування систем охоронної сигналізації, відеонагляду, контролю доступу у виробничих, складських приміщеннях та на території Підприємства за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 38-44 (далі - проектна документація) на підставі технічного завдання (додаток № 15 до Договору) та подальше подання такої проектної документації для проведення експертизи до державного підприємства «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» (далі - ДП «Укрдержбудекспертиза»), далі - роботи за І етапом.

Підрядник зобов`язується як замовник експертизи подати розроблену за Договором проектну документацію до ДП «Укрдержбудекспертиза» для проведення експертизи на відповідність вимогам чинного законодавства України, забезпечити супровід проектної документації на всіх необхідних етапах погодження (проведення експертизи), отримати та передати замовнику позитивний експертний висновок ДП «Укрдержбудекспертиза» на розроблену за Договором проектну документацію.

II етап - виконання робіт з улаштування систем охоронної сигналізації, відеонагляду, контролю доступу у виробничих, складських приміщеннях та на території замовника за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 38-44 відповідно до розробленої підрядником проектної документації, далі - роботи за II етапом (пункт 1.2 Договору);

- вартість робіт за І етапом за Договором визначається на підставі підписаних сторонами Договірної ціни (додаток № 2 до Договору), Кошторису на виконання робіт з проектування (додаток № 1 до Договору) та Розрахунку компенсації послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації (додаток № 19 до Договору) (пункт 2.1 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- вартість робіт за II етапом за Договором визначається сторонами на підставі підписаних сторонами Договірної ціни (додаток № 2 до Договору), Локальних кошторисів (додатки №№ 3-13, № 16-18 до Договору) та є динамічною (приблизною) (пункт 2.2 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- відповідно до Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, сторони вирішили, що Локальні кошториси та Договірна ціна (додатки №№ 2-13, №№ 16-19 до Договору), які підписані сторонами при укладенні Договору, можуть бути змінені, якщо за результатами проведення експертизи кошторисної частини проектної документації, передбаченої Договором, буде виявлено перевищення вартісних показників кошторисної документації показникам, встановлених експертизою (пункт 2.3 Договору в редакції додаткової угоди від 28.04.2017 № 8);

- оплата вартості робіт за Договором здійснюється замовником у національній валюті України шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника в такому порядку:

2.7.1 впродовж 7 (семи) робочих днів від дати підписання сторонами цього Договору замовник сплачує підряднику попередню оплату в розмірі 15 078 804,97 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 2 513 134,16 грн.

2.7.2 в подальшому оплата вартості виконаних та неоплачених робіт за Договором здійснюється замовником частинами впродовж 10 (десяти) робочих днів після підписання сторонами без зауважень відповідних Акта виконаних проектних робіт, Акта наданих послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації, Акта виконаних робіт з авторського нагляду, Актів приймання виконаних будівельних робіт і Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (типові форми № КБ-2в, № КБ-3) за Договором (пункту 2.2. Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- у випадку припинення/дострокового розірвання Договору або неможливості виконання підрядником своїх зобов`язань за Договором підрядник повертає замовнику сплачену за Договором попередню оплату за вирахуванням вартості фактично виконаних підрядником робіт, прийнятих замовником відповідно до умов Договору (пункт 2.9 Договору);

- строк виконання робіт за І етапом становить 350 (триста п`ятдесят) робочих днів, починаючи з наступного робочого дня після оплати замовником попередньої оплати, вказаної в підпункті 2.7.1 Договору (підпункт 3.1.2 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- приймання-передача виконаних робіт за І етапом оформляється Актом виконаних проектних робіт та Актом наданих послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації (підпункт 3.1.4 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- роботи за II етапом за Договором виконуються підрядником у відповідності до Договірної ціни (додаток № 2 до Договору) та Локальних кошторисів (додатки №№ 3-13, № 16-18 до Договору) (підпункт 3.2.1 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- строк виконання робіт за II етапом становить 365 (триста шістдесят п`ять) робочих днів, починаючи з наступного робочого дня після оплати замовником попередньої оплати, вказаної в підпункті 2.7.1 Договору (підпункт 3.2.2 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- приймання-передача виконаних робіт за II етапом здійснюється сторонами шляхом підписання уповноваженими представниками сторін Акта виконаних робіт з авторського нагляду, Актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в, Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3, які підписуються сторонами (підпункт 3.2.10 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- підрядник надає замовнику на підписання Акт виконаних проектних робіт, Акт наданих послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації, Акт виконаних робіт з авторського нагляду, Акти приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в, Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3 за звітний період нарочно уповноваженому працівнику замовника або направляє їх цінним листом з описом вкладення. Замовник впродовж 10 (десяти) робочих днів від дати отримання документів, визначених у підпункті 3.2.10 Договору, повинен підписати вказані документи та повернути їх підряднику або в цей же строк направити підряднику мотивовану відмову у прийманні робіт із зазначенням недоліків та строків на їх усунення (підпункт 3.2.11 Договору в редакції додаткової угоди від 23.10.2017 № 9);

- підрядник зобов`язаний інформувати замовника про хід виконання зобов`язань за Договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення (підпункт 4.2.12 Договору);

- підрядник зобов`язаний щоденно інформувати замовника про хід виконання зобов`язань за Договором та календарним графіком, обставин, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення (підпункт 4.2.26 Договору);

- підрядник зобов`язаний у випадках передбачених пунктом 2.9 Договору, повернути замовнику попередню оплату, сплачену замовником за Договором, в порядку та розмірі, визначеному чинним законодавством, впродовж 7 (семи) робочих днів з дати отримання відповідної вимоги замовника (підпункт 4.2.29 Договору);

- Договір вступає в дію з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та діє до 31.12.2017, а в частині виконання гарантійних зобов`язань - до повного виконання таких зобов`язань. Закінчення строку дії Договору не звільняє сторони від виконання невиконаних на момент закінчення строку дії Договору зобов`язань та відповідальності за його порушення, яке мало місце під час його дії (пункт 9.1 Договору в редакції додаткової угоди від 28.04.2017 № 8).

На виконання підпункту 2.7.1 Договору Підприємством 19.07.2016 було перераховано Товариству попередню оплату в розмірі 15 078 804,97 грн.

На виконання підпункту 2.7.2 Договору Підприємством було перераховано Товариству: 28.11.2016 - 2 265 585,83 грн; 04.01.2017 - 4 450 222,74 грн.

Перерахування вказаних коштів підтверджується банківськими виписками.

Таким чином, позивачем за первісним позовом було перераховано відповідачу за первісним позовом грошові кошти на загальну суму 21 794 613,54 грн.

На виконання підпункту 3.1.4 Договору сторонами належним чином оформлені та підписані такі документи:

- акт виконаних проектних робіт з проектування від 24.04.2018, з якого вбачається, що замовником оплачено підряднику загальну вартість виконаних проектних робіт у розмірі 540 496,80 грн, у тому числі ПДВ - 90 082,80 грн;

- акт наданих послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації від 24.04.2018, з якого вбачається, що замовником оплачено підряднику загальну вартість наданих послуг з проведення державної експертизи кошторисної документації у розмірі 19 830,74 грн, у тому числі ПДВ - 3 305,12 грн;

Крім того, на виконання підпункту 3.2.10 Договору сторонами належним чином оформлені та підписані такі документи:

- акт виконаних робіт з авторського нагляду від 24.04.2018 на підтвердження того, що замовником оплачено підряднику загальну вартість виконаних робіт з авторського нагляду у розмірі 23 743,20 грн, у тому числі ПДВ - 3 957,20 грн;

- акти приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в, а саме:

акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-1-1, локальний кошторис 2-1-2) на суму 1 415 787,78 грн;

акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-1-3) на суму 688 691,57 грн;

акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-2-1, локальний кошторис 2-2-3) на суму 1 944 487,31 грн;

акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-2-1, локальний кошторис 2-2-2) на суму 11 877 596,22 грн;

акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-3-1, локальний кошторис 2-3-3) на суму 2 056 998,74 грн;

акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 2-3-2) на суму 1 766 720,80 грн;

акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 5-1-1) на суму 58 081,25 грн;

акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.04.2018 (локальний кошторис 7-1-1) на суму 832 335,91 грн;

- довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3 від 24.04.2018 на суму 21 224 770,32 грн.

Таким чином, Товариством були виконані роботи, які прийняті Підприємством на загальну суму 21 224 770,32 грн, що підтверджується зазначеними вище документами.

Отже, сума невикористаного авансу складає 569 843,22 грн (21 749 613,54 грн - 21 224 770,32 грн).

Слід зазначити, що 17.12.2018 сторонами було підписано Акт звірки взаємних розрахунків станом на 30.11.2018, відповідно до якого станом на 30.11.2018 заборгованість Товариства на користь Підприємства складає 569 843,22 грн.

Вказаний акт підписано уповноваженими представниками сторін і скріплено печатками без зауважень.

Позивач за первісним позовом, враховуючи наявність суми невикористаного авансу, звернувся до Товариства з претензією від 22.04.2019 № 02/1749 щодо повернення суми невикористаної попередньої оплати в розмірі 569 843,22 грн за Договором. Вказана претензія отримана відповідачем за первісним позовом 24.04.2019, відповідно до вимог якої Товариство зобов`язано було повернути Підприємству суму невикористаної попередньої оплати в строк до 02.05.2019.

У відповідь на вказану вище претензію відповідач за первісним позовом листом-відповіддю від 06.05.2019 № 06/0501 (вх. від 11.05.2019 № 1300) звернувся до Підприємства з проханням надати час для підготовки документів та узгодження всіх питань. Також Товариство визнало те, що «вартість виконаних робіт на 569 843,22 грн менше розміру сплаченої замовником попередньої оплати».

Підприємство повторно звернувся до Товариства з претензією від 16.03.2021 № 02/983, на яку відповідач за первісним позовом відповіді не надав.

21.04.2021 позивач за первісним позовом втретє звернувся з претензією № 02/1467 щодо повернення суми невикористаної попередньої оплати в розмірі 569 843,22 грн, однак, відповіді на претензію на адресу Підприємства від Товариства також не надходило.

Таким чином, позивач за первісним позовом у визначеному Договором порядку звернувся до відповідача за первісним позовом з вимогою повернути суму невикористаного авансу, а Товариство, у свою чергу, обов`язок з повернення вказаних коштів не виконало та грошові кошти у розмірі 569 843,22 грн не перерахувало (пункт 2.9, підпункт 4.2.29 Договору).

З огляду на викладене, Підприємство звернулося з відповідними позовними вимогами про стягнення з Товариства 569 843,22 грн.

У свою чергу, відповідач за первісним позовом заперечив проти його задоволення, посилаючись на те, що ним були проведені додаткові роботи, а тому аванс було по суті використано, а у Підприємства є заборгованість за такі роботи.

Разом з тим, Товариство подало зустрічний позов, в якому просило суд стягнути з Підприємства 2 853 301,84 грн за змонтоване обладнання та виконані роботи за Договором, обґрунтовуючи вказані вимоги, зокрема, таким:

- при виконанні робіт за Договором виникли додаткові обсяги, без реалізації яких не було б можливості належним чином виконати весь комплекс робіт; про вказаний факт Товариство повідомило Підприємство листом від 01.06.2018 № 289 з направленням відповідних актів;

- підрядником було направлено замовнику листом від 16.08.2018 № 395 акти та договірну ціну на виконані додаткові роботи;

- вказані листи були залишені відповідачем за зустрічним позовом без відповіді.

Разом з тим, Підприємство заперечило проти задоволення зустрічного позову посилаючись, зокрема, на те, що:

- в порушення умов Договору (підпункти 4.2.12 та 4.2.26 Договору) підрядник не повідомляв замовника щодо неможливості виконання Договору та необхідність проведення додаткових робіт;

- листи про необхідність проведення додаткових робіт, проект додаткової угоди та відповідні акти були надіслані (01.06.2018) після виконання робіт за Договором і підписання сторонами відповідного акту приймання будівельних робіт (24.04.2018);

- відповідачем за зустрічним позовом не подано належних і допустимих доказів виконання додаткових робіт на суму 2 853 301,84 грн.

Дослідивши обставини справи, надані матеріали, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для повного задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного позову, виходячи з такого.

Згідно зі статті 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Стаття 193 ГК України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України передбачає, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Отже, укладений сторонами правочин є договором підряду

Частиною першою статті 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Відповідно до статті 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи.

Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.

Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати.

У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтями 525, 615 ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

Згідно із статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору Товариством було виконано роботи на загальну суму 21 224 770,32 грн, які були прийняті Підприємством, яке, у свою чергу, сплатило аванс у розмірі 21 794 613,54 грн і звернулося з вимогою про повернення суми невикористаного авансу у розмірі 569 843,22 грн.

Відповідач за первісним позовом вимоги щодо повернення суми невикористаного авансу не виконав, чим порушив умови Договору (пункт 2.9, підпункт 4.2.29) і грошові кошти у розмірі 569 843,22 грн позивачу за первісним позовом не повернув.

Оскільки, матеріалами справи підтверджено перерахування грошових коштів у розмірі 21 794 613,54 грн, факт виконання робіт у розмірі 21 224 770,32 грн, то первісні позовні вимоги щодо стягнення 569 843,22 грн невикористаного авансу є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Що ж до зустрічного позову, то слід зазначити таке.

Зі змісту Договору вбачається, що вартість робіт за І етапом була чітко узгоджена у розмірі 540 496,80 грн (у редакції додаткової угоди від 25.04.2017 № 7), а вартість робіт за ІІ етапом визначалася у локальних кошторисах та є динамічною.

Слід зазначити, що Товариство не подало суду належних і допустимих доказів того, що ним вчинялися дії (підпункти 4.2.12 та 4.2.26 Договору) щодо повідомлення Підприємства про необхідність проведення додаткових робіт на суму 2 853 301,84 грн і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного кошторису, а тому в силу приписів частини четвертої статті 844 ЦК України позивач за зустрічним позовом зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.

Разом з тим, слід зазначити, що Товариство не надало доказів того, що ним взагалі були виконані такі додаткові роботи, встановлено обладнання та такі роботи були прийняті Підприємством.

Слід зазначити, що Товариство надсилало листи про необхідність проведення додаткових робіт, проект додаткової угоди та відповідні акти (01.06.2018), тобто після виконання робіт за Договором і підписання сторонами відповідного акту приймання будівельних робіт (24.04.2018).

Також, відповідачем за зустрічним позовом було подано суду експертний звіт від 15.02.2017 № 00-2093-16/КД щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Улаштування систем охоронної сигналізації, відеонагляду, контролю доступу у виробничих, складських приміщеннях та на території замовника, загальнобудівельні роботи по складським приміщенням за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 38-44», відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва в поточних цінах станом на 10.02.2017 складає 21 393,712 тис. грн.

З огляду на викладене, відсутні підстави для задоволення зустрічного позову та стягнення з відповідача за зустрічним позовом 2 853 301,84 грн.

Разом з тим, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункті 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п. 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За таких обставин, враховуючи подані учасниками справи докази, які оцінені судом у порядку статті 86 ГПК України, первісний позов підлягає повному задоволенню, у задоволенні зустрічного позову слід відмовити повністю.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на Товариство.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Первісний позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Спеціалізоване монтажне управління № 24» (03118, м. Київ, проспект Лобановського, буд. 96; ідентифікаційний код 04715664) на користь Державного підприємства «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 38-44; ідентифікаційний код 16286441) 569 843 (п`ятсот шістдесят дев`ять тисяч вісімсот сорок три) грн 22 коп. суми невикористаної оплати та 8 547 (вісім тисяч п`ятсот сорок сім) грн 65 коп. судового збору.

3. У задоволенні зустрічного позову відмовити повністю.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24.01.2022.

Суддя О.Г. Удалова