ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2021 р. Справа№ 910/16185/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Разіної Т.І.

при секретарі судового засідання: Горді В.В.

за участі представників: згідно з протоколом судового засідання від 17.11.2021

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго»

на рішення Господарського суду міста Києва

від 06.04.2021 (повний текст підписано 16.04.2021)

у справі № 910/16185/19 (суддя: Маринченко Я.В.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго»

до Державного підприємства «Енергоринок»

про стягнення 1 074 777 050,44 грн

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. короткий зміст позовних вимог

Приватне акціонерне товариство «Укргідроенерго» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Енергоринок» про стягнення ,44 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між позивачем та відповідачем було укладено Договір №3304/01 від 31.01.2006, відповідно до умов якого позивачем у період з грудня 2014 року по червень 2019 року було вироблено та продано відповідачеві електричну енергію, яка не в повному обсязі оплачувалась відповідачем, у зв`язку з чим за ним утворилась заборгованість в розмірі ,73 грн. Крім того, позивачем заявлено вимоги про стягнення з відповідача 14049212,12 грн пені, 41105792,29 грн інфляційних втрат та 17957335,33 грн 3% річних.

1.2. короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі №910/16185/19 у задоволені позову відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що заборгованість відповідача перед позивачем, що утворилася за договором №3304/01 від 31.01.2006 підлягає погашенню у спеціальному порядку, визначеному державою, а тому спірні правовідносини не можуть бути вирішені шляхом стягнення заборгованості за даним позовом.

1.3. короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із винесеним рішенням, Приватне акціонерне товариство «Укргідроенерго» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі №910/16185/19 скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

2. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ:

2.1. визначення складу суду, заяви, клопотання

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.05.2021 для розгляду справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Іоннікова І.А., Разіна Т.І.

Ухвалою від 01.06.2021 відкрито апеляційне провадження у справі №910/16185/19 за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» на рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі №910/16185/19. Розгляд апеляційної скарги призначено на 07.07.2021.

14.06.2021 від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому міститься клопотання про залучення до участі у справі Кабінету Міністрів України (надалі також - КМУ) та Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі також - НКРЕКП), як третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

23.06.2021 від позивача надійшли письмові пояснення по справі, в яких позивач заперечив проти доводів відзиву та проти клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб.

Ухвалою від 07.07.2021 у задоволенні клопотання Державного підприємства «Енергоринок» про залучення Кабінету Міністрів України та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, як третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - відмовлено, оголошено перерву на 21.07.2021.

20.07.2021 до канцелярії суду від Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» надійшли пояснення на заперечення на пояснення щодо відзиву на апеляційну скаргу.

21.07.2021 до канцелярії суду від Державного підприємства «Енергоринок» надійшли пояснення.

У судовому засіданні 21.07.2021 оголошено перерву на 15.09.2021.

15.09.2021 судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Разіної Т.І. у відпустці.

Ухвалою від 20.09.2021 розгляд справи призначено на 20.10.2021.

Ухвалою від 20.10.2021 розгляд справи відкладено на 17.11.2021.

У судове засідання 17.11.2021 з`явились представники сторін які надали пояснення по суті спору.

2.2. узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржуване рішення прийняте в наслідок неправильного застосування норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права і внаслідок неповного з`ясування всіх обставин справи підлягає скасуванню.

Позивач зазначає, що внаслідок втрати чинності низки постанов НКРЕКП алгоритм перерахування та розподілу коштів вже не діяв, а поточні рахунки, відкриті для перерахування коштів за алгоритмом, втратили свій спеціальний статус.

Позивач зазначає, що Закону України № 719-ІХ ні на момент набрання чинності, ні на момент винесення оскаржуваного рішення, не був належним чином імплементованим, а тому правовідносини між позивачем та відповідачем мають регулюватись Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України та умовами укладеного між сторонами Договору, в частині що не суперечить положенням зазначених вище кодексів.

Позивач зазначає, що суд формально поставився до вирішення даного спору та не надав належної оцінки як обставинам справи так і нормам, якими регулюються спірні правовідносини.

2.3. узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просив відмовити у її задоволенні, а оскаржуване рішення просив залишити без змін.

Відповідач зазначає, що позивач не наділений правом здійснювати оцінку ефективності норм, зокрема, Закону України № 719-ІХ, і у матеріалах справи відсутні докази які б надавали сторонам право не виконувати норми чинного спеціального Закону.

2.4. інші процесуальні дії у справі:

У судовому засіданні 17.11.2021 представник позивача надав пояснення, в яких підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати в оскаржуваній частині та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні 17.11.2021 надав пояснення, в яких заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Мотивувальна частина.

3.ПОЗИЦІЯ СУДУ:

3.1. встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини

31.01.2006 між Державним підприємством «Енергоринок» (відповідач, ДПЕ) та Приватним акціонерним товариством «Укргідроенерго» (позивач, УГЕ) відповідно до якого УГЕ зобов`язується продавати, а ДПЕ зобов`язується купувати електроенергію за двоставочним тарифом, вироблену на гідроелектростанціях УГЕ, та здійснювати її оплату відповідно до умов даного договору (п. 1.1. Договору).

Пунктом 2.2. Договору визначено, що УГЕ зобов`язується продавати, а ДПЕ зобов`язується купувати всю вироблену електроенергію на гідроелектростанціях УГЕ, за винятком електроенергії, яка використовується УГЕ на власні потреби своїх гідроелектростанцій, через точки поставки - межі балансової належності електрчних мереж, що визначені в Актах розмежування балансової належності електричних мереж і експлуатаційної відповідальності (додаток №3 Договору). Перелік місць встановлення приладів та систем розрахункового обліку (точок обліку електричної енергії) наведено у додатку №1 до даного Договору. Однолінійні схеми розташування приладів розрахункового обліку наведені у додатку №1 та №2 до даного Договору.

Тимчасово, до моменту врегулювання на рівні НКРЕ України питання щодо оплати УГЕ за роботу її обладнання в режимі синхронного компенсатора як за надання системної послуги, до обсягів електроенергії, яку УГЕ продає ДПЕ, включаються обсяги споживання електроенергії гідрогенератором УГЕ, що працюють в режимі синхронного компенсатора.

Згідно з п. 4.1. Договору оплата вартості електричної енергії, купленої ДПЕ у УГЕ, що визначена відповідно до п. 2.4. даного Договору, здійснюється грошовими коштами, які перераховуються на поточний рахунок УГЕ (для розрахунків за куплену електроенергію) та на поточний рахунок із спеціальним режимом використання (для розрахунків з податку на додану вартість). Згодою сторін оплата вартості електричної енергії, купленої ДПЕ у УГЕ, може також здійснюватися іншими формами, що передбачені чинним законодавством. Платіж на поточний рахунок із спеціальним режимом використання є невід`ємною частиною оплати вартості електричної енергії, купленої ДПЕ у УГЕ, що визначена відповідно до п. 2.4. даного Договору.

Відповідно до п. 5.5.1, п. 5.5.2 Договору ДПЕ зобов`язане купувати відповідно до умов ст.3 даного договору, електроенергію, яка відпускається УГЕ за двоставочним тарифом. Здійснювати своєчасну оплату вартості електричної енергії, купленої ДПЕ у УГЕ, що визначена відповідно до п. 2.4. даного договору грошовими коштами та іншими формами платежу, що не суперечить законодавству України. При цьому зобов`язання ДПЕ щодо сплати грошовими коштами вартості електричної енергії чітко обмежуються наявними на поточному рахунку із спеціальним режимом використання ДПЕ грошовими коштами, які відповідно до алгоритму ОРЕ підлягають перерахуванню УГЕ.

Додатковою угодою №16199/01 до Договору від 28.12.2018 сторони погодили викласти п. 8.4. Договору в наступній редакції: договір вступає в силу з 01.02.2006 та діє до 30.06.2019.

3.2. обставини встановлені судом апеляційної інстанції і визначення відповідно до них правовідносин та доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції

З матеріалів справи вбачається, що за період з грудня 2014 року по червень 2019 року на виконання умов вищезазначеного Договору, позивач щомісячно передавав, а відповідач отримував електричну енергію, що підтверджується відповідними Актами купівлі-продажу електроенергії, зокрема, від 31.12.2014 на суму 238099604,57 грн, від 31.01.2015 на суму 299713698,44 грн, від 31.03.2015 на суму 303517971,98 грн, від 30.04.2015 на суму 557211795,95 грн, від 31.08.2015 на суму 434455614,36 грн, від 31.12.2015 на суму 596094574,79 грн, від 31.01.2016 на суму 465351220,36 грн, від 30.04.2016 на суму 664509240,62 грн, від 31.05.2016 на суму 675340700,56 грн, від 31.12.2016 на суму 644916671,89 грн, від 31.01.2017 на суму 666211247,81 грн, від 30.04.2017 на суму 535010051,02 грн, від 31.05.2017 на суму 534598474,66 грн, від 31.01.2019 на суму 632530628,28 грн, від 31.03.2019 на суму 601196866,73 грн, від 31.05.2019 на суму 588202999,51 грн, від 30.06.2019 на суму 534427845,60 грн, що в загальному складає ,13 грн.

Проте, відповідачем було здійснено частковий розрахунок за куплену електричну енергію у Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» за вказаний період у внаслідок чого за Державним підприємством «Енергоринок» утворилась заборгованість у розмірі ,04 грн.

Листом №17/4026 від 05.09.2019 позивач направив відповідачу заяву про припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог відповідно до якої заборгованість відповідача за куплену електричну енергію за червень 2019 перед позивачем зменшилась на 173884531,31 грн.

В матеріалах справи наявний акт звірки розрахунків №04/32-18123 від 21.10.2019 року (станом на кінець дня 30.09.19), відповідно до якого заборгованість ДП «Енергоринок» перед ПрАТ «Укргідроенерго» становить за даними відповідача ,29 грн, за даними позивача - ,98 грн, у графі розходження зазначено: в бухгалтерському обліку ПрАТ «Укргідроенерго» відображено господарську операцію щодо зарахування зустрічних однорідних вимог в сумі 173884531,31 на підставі заяви про припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог від 05.09.2019 №17/4026, який підписаний та скріплений печатками сторін.

Листами №1-5/623 від 07.08.2017, №17/2814 від 11.06.2018, №17/3061 від 09.07.2019 позивач звертався до відповідача із повідомленнями щодо погашення заборгованості за Договором №3304/01 від 31.01.2006 в яких зазначив про наявність заборгованості та необхідність її погашення, або направлення пропозиції механізму розрахунку, що дозволить погасити (зменшити) зазначену заборгованість.

На вищезазначені листи, відповідач було направлено позивачу відповіді, зокрема, листами №01/29-1716 від 10.02.2017, №01/26-8118 від 20.06.2018 та №07/44-16044 від 02.08.2019 відповідач повідомив ПрАТ «Укргідроенерго» про здійснення погашення заборгованості за поставлену електроенергію лише відповідно до алгоритмів, затверджених постановами НКРЕКП, і жодним чином не може вплинути на перерахування коштів та їх обсяги.

Державне підприємство, що здійснює централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління об`єднаною енергетичною системою України, є системним оператором та виконує функції, визначені цим Законом та Законом України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України».

Порядок проведення розрахунків на оптовому ринку електричної енергії було врегульовано у ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику».

При цьому, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо встановлення законодавцем спеціального порядку проведення розрахунків, який був обов`язковим для усіх учасників ринку електроенергії.

Спеціальний режим використання поточних рахунків для оплати вартості електричної енергії полягав в тому, що перерахування грошових коштів з таких рахунків здійснювалося уповноваженим банком за алгоритмом, який встановлювався НКРЕКП.

Тобто, як обґрунтовано вказує відповідач, порядок проведення розрахунків на оптовому ринку електричної енергії України можливий був лише через поточні рахунки зі спеціальним режимом використання, виключно на підставі алгоритму розподілу коштів, який встановлювався НКРЕКП та був обов`язковим для виконання ДП «Енергоринок» як розпорядником коштів ОРЕ.

Рішенням Конституційного суду України у справі за конституційним поданням 45 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про електроенергетику» (справа про електроенергетику) від 12.02.2002 № 3-рп/2002 зазначено, що електроенергетика має стратегічне значення для стабільного функціонування економіки держави.

У вищезазначеному рішенні Конституційний суд України вказав, що особливістю функціонування об`єднаної енергетичної системи є безперервність процесу виробництва, накопичення, розподілу і споживання електричної енергії, що вимагає збалансованих, синхронних дій, централізованого диспетчерського управління та єдиного системного обліку електроенергії на всіх стадіях виробничого процесу. З огляду на це Національна комісія регулювання електроенергетики України встановлює алгоритм, тобто порядок розподілу уповноваженим банком коштів, отриманих за електричну енергію, а ДП «Енергоринок» готує щодобові звіти про фінансові розрахунки для усіх членів оптового ринку. У разі виникнення стосовно платежів спірних питань їх можуть вирішувати такі внутрішні, функціонально адаптовані до специфіки енергетичної галузі структури, як постійно діюча відомча Арбітражна комісія, Рада оптового ринку, загальні щорічні або позачергові збори суб`єктів договору, Національна комісія регулювання електроенергетики України, що мають повноваження і юридичні ресурси. В разі необхідності будь-який суб`єкт таких відносин може захистити свої інтереси також у судовому порядку. Ці майнові відносини є, по суті, складовою частиною особливих виробничих відносин.

Тобто особливістю розрахунків між позивачем та відповідачем було те, що розпорядження коштами, що накопичувалися на поточному рахунку зі спеціальним режимом використання ДП «Енергоринок», здійснювалося НКРЕКП в межах наданих їй повноважень шляхом затвердження обов`язкових для виконання постанов, якими встановлювався алгоритм розподілу коштів. Відповідач самостійно не приймав рішень щодо розпорядження такими грошовими коштами.

Правовідносини між сторонами спору як до 01.07.2019, так і після набрання чинності Законом України «Про ринок електричної енергії» зазнають імперативного регулятивного впливу держави, яка приймає відповідні нормативно-правові акти, спрямовані на регулювання ринку енергопостачання, які є обов`язковими як для позивача, так і для відповідача - державного підприємства, засновником якого є держава в особі Кабінету Міністрів України. Приймаючи відповідні нормативно-правові акти, держава змінює характер регулювання відповідних правовідносин, що склалися між сторонами спору на підставі укладеного договору.

Обґрунтованим є твердження відповідача про необхідність врахування у цій справі положень Закону України «Про ринок електричної енергії» в частині особливостей погашення заборгованості ДП «Енергоринок» на оптовому ринку електричної енергії в Україні.

Так, відповідно до п. 2 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» з 01.07.2019 почав діяти балансуючий ринок та ринок допоміжних послуг, ринок «на добу наперед» та внутрішньодобовий ринок, двосторонні договори (далі - новий ринок електричної енергії).

Запровадивши новий ринок електричної енергії, держава закріпила спеціальні умови (обов`язкові для позивача та відповідача) щодо погашення заборгованості ДП «Енергоринок» в порядку, визначеному окремим законом.

Відповідним законом є ухвалений Верховною Радою України 17.06.2020 Закон України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» № 719-IX, який набрав чинності з 16.07.2020 р. Метою якого є повне погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії України, тобто погашення заборгованості, що виникла до 01.07.2019, підтверджена учасниками та підлягає сплаті відповідно до укладених договорів і судових рішень.

Положеннями цього закону визначено як шляхи погашення заборгованості, так і механізми проведення розрахунків.

Як передбачено ч. 5 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», погашення (списання) заборгованості здійснюється учасниками на підставі примірних договорів відповідно до окремих порядків, що затверджуються Кабінетом Міністрів України в місячний строк після набрання чинності цим Законом.

Кредиторська або дебіторська заборгованість ДП «Енергоринок», що залишилася після проведення процедури погашення заборгованості, списується учасниками, після чого Кабінет Міністрів України приймає рішення щодо припинення Державного підприємства «Енергоринок» (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії»).

Тобто заборгованість відповідача перед позивачем, що утворилася за договором №3304/01 від 31.01.2006 підлягає погашенню у спеціальному порядку, визначеному державою.

Отже, запровадивши з 01.07.2019 новий ринок електричної енергії, держава змінила характер регулювання спірних правовідносин, що склалися між сторонами спору на підставі укладеного договору.

З огляду на викладене, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції, що не зважаючи на те, що правовідносини між сторонами спору виникли на підставі господарського Договору, грошові зобов`язання між позивачем та відповідачем регулюються відповідними нормами законодавства, зокрема Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», реалізація положень якого підтверджується активними діями позивача, спрямованими на погашення заборгованості відповідача за договором у спеціальному порядку.

Враховуючи викладене, позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача ,73 грн заборгованості за договором №3304/01 від 31.01.2006 не підлягають задоволенню в обраний позивачем спосіб.

Також, не підлягають задоволенню вимоги позивача про стягнення з відповідача 41105792,29 інфляційних втрат, 17957335,33 грн 3% річних та 14049212,12 грн пені, які є похідними від основної вимоги, у задоволені якої було відмовлено.

3.3. чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси за захистом яких мало місце звернення до суду

Порушенням права є такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

З огляду на те, що сторонами не укладався передбачений ч. 5 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» договір, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не доведено порушеного права яке б підлягало захисту в обраний позивачем спосіб.

4. ВИСНОВКИ СУДУ ТА ДЖЕРЕЛА ПРАВА:

4.1. висновки за результатами розгляду матеріалів справи

Враховуючи, що позивач не довів належними та допустимими доказами наявності підстав для задоволення позову, висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову є обґрунтованими.

4.2. посилання на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу продавець зобов`язується передати майно у власність покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ч. 2 ст. 275 Господарського кодексу України окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії встановлюються Законами України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України» та «Про електроенергетику».

У відповідності до ст. 14 Закону України «Про електроенергетику» в електроенергетиці України діє єдина централізована диспетчерська система оперативно-технологічного управління виробництвом, передачею, розподілом та постачанням електричної енергії. Функції централізованого диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єднаною енергетичною системою України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав виконує державне підприємство, яке визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику в електроенергетичному комплексі.

Державне підприємство, що здійснює централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління об`єднаною енергетичною системою України, є системним оператором та виконує функції, визначені цим Законом та Законом України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України».

За змістом ст. 15 Закону України «Про електроенергетику» оптовий ринок електричної енергії в Україні функціонував, зокрема з додержанням такої умови: у кожному розрахунковому періоді (місяці) забезпечується оплата вартості електричної енергії та послуг, закуплених у цьому періоді оптовим постачальником електричної енергії, у рівному відсотку кожній енергогенеруючій компанії (за винятком суб`єктів господарювання, які виробляють електричну енергію з використанням альтернативних джерел енергії (крім доменного та коксівного газів, а з використанням гідроенергії - мікро-, міні- та малим гідроелектростанціям) та підприємству, яке здійснює централізоване диспетчерське управління об`єднаною енергетичною системою України і передачу електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами. Ця оплата забезпечується з урахуванням остаточних платежів відповідно до договору, на підставі якого створено оптовий ринок електричної енергії.

Порядок проведення розрахунків на оптовому ринку електричної енергії було врегульовано у ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику».

Відповідно до п. 2 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» з 01.07.2019 почав діяти балансуючий ринок та ринок допоміжних послуг, ринок «на добу наперед» та внутрішньодобовий ринок, двосторонні договори (далі - новий ринок електричної енергії).

Згідно з приписами п. 16 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» Кабінет Міністрів України повинен був протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом розробити та внести на розгляд Верховної Ради України законопроект щодо особливостей погашення заборгованості за електричну енергію, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії.

Запровадивши новий ринок електричної енергії, держава закріпила спеціальні умови (обов`язкові для позивача та відповідача) щодо погашення заборгованості ДП «Енергоринок» в порядку, визначеному окремим законом.

Відповідним законом є ухвалений Верховною Радою України 17.06.2020 Закон України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» № 719-IX, який набрав чинності з 16.07.2020 р. Метою якого є повне погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії України, тобто погашення заборгованості, що виникла до 01.07.2019, підтверджена учасниками та підлягає сплаті відповідно до укладених договорів і судових рішень.

Згідно з приписами п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» заборгованість Державного підприємства «Енергоринок» перед позивачем підлягає погашенню (списанню) в обсязі, що не перевищує обсяг списаної заборгованості відповідно до пункту 1 цієї частини.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» з метою забезпечення механізму погашення (списання) заборгованості, Кабінет Міністрів України в місячний строк після набрання чинності цим Законом приймає рішення про збільшення статутного фонду та/або капіталу виробників електричної енергії державної форми власності та акціонерного товариства, 100 відсотків акцій якого належать державі, яке здійснює функції оператора системи передачі, за рахунок емісії та внесення до статутного фонду та/або капіталу облігацій внутрішньої державної позики на суму заборгованості, передбаченої до погашення (списання) частиною першою цієї статті. Умови емісії та цільове призначення облігацій внутрішньої державної позики затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Заборгованість ДП «Енергоринок» перед оператором системи передачі за послуги з диспетчерського управління об`єднаною енергетичною системою України та передачі електричної енергії магістральними і міждержавними електричними мережами підлягає погашенню (списанню) на умовах, визначених цим законом (п. 2 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії»).

Як передбачено ч. 5 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», погашення (списання) заборгованості здійснюється учасниками на підставі примірних договорів відповідно до окремих порядків, що затверджуються Кабінетом Міністрів України в місячний строк після набрання чинності цим Законом.

Кредиторська або дебіторська заборгованість ДП «Енергоринок», що залишилася після проведення процедури погашення заборгованості, списується учасниками, після чого Кабінет Міністрів України приймає рішення щодо припинення Державного підприємства «Енергоринок» (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії»).

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

5. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ:

5.1. мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу

Колегія суддів враховує доводи позивача, що внаслідок втрати чинності низки постанов НКРЕКП алгоритм перерахування та розподілу коштів не діяв, однак зазначає, що вказана обставина не анулює чинність Закону яким регулюються спірні правовідносини і не позбавляє учасників правовідносин обов`язку дотримуватись його норм.

Колегія суддів також відхиляє доводи позивача, щодо формального ставлення суду першої інстанції до вирішення даного спору, з огляду на те, що суд першої інстанції повно дослідив обставини справи та вирішив спір відповідно до норм чинного законодавства, що не було спростовано позивачем.

Колегія суддів також відхиляє доводи позивача щодо виконання відповідачем зобов`язань перед іншими контрагентами, на відміну від позивача, оскільки предметом спору є виключно правовідносини між позивачем та відповідачем, а дослідження правовідносин відповідача з іншими особами, правові підстави їх виникнення та обставини виконання виходять за межі предмету розгляду даної справи.

6. ВИСНОВКИ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ:

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі № 910/16185/19 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» на рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі № 910/16185/19 задоволенню не підлягає.

7. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ:

7.1. Судові витрати у вигляді судового збору за розгляд апеляційної скарги, згідно ч. 1 ст. 129 ГПК України покласти на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» на рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі № 910/16185/19 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі № 910/16185/19 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Приватним акціонерним товариством «Укргідроенерго».

4. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано після виходу з суддів з відпусток та лікарняного 17.01.2022.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Т.І. Разіна