РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.12.2021Справа № 910/5211/21

Господарський суд міста Києва у складі:

судді - Г. П. Бондаренко - Легких,

за участю секретаря - А. В. Гиренко

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали господарської справи

За позовом Національної академії Служби безпеки України (03066,м. Київ, вул. М. Максимовича, 22; ідентифікаційний код: 20001823)

До Фізичної особи-підприємця Фіца Владислава Сергійовича ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код: НОМЕР_1 )

За участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група"

Про стягнення штрафних санкцій та збитків у розмірі 224 649, 71 грн

За участі представників сторін:

Від позивача: Шевчук В. В., самопредставництво, контракт, додаткова угода від 12.08.2021;

Від відповідача: Гуревський С.С., адвокат, ордер серії ЗР № 25473 від 31.05.2021;

Від третьої особи: не прибув.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Національна академія Служби безпеки України (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця Фіца Владислава Сергійовича (далі - відповідач) про стягнення штрафних санкцій та збитків у розмірі 224 649, 71 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.06.2017 сторони уклали договір № 179 на виконання робіт з технічного нагляду (далі - Договір), та що відповідач свої зобов`язання за договором виконав неналежним чином в частині якості наданих послуг, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість перед позивачем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 (суддя - Данилова М.В.) позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

19.04.2021 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, якою позивач усунув недоліки своєї заяви, встановлені судом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.04.2021 (суддя - Данилова М.В.) було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/5211/21, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику представників сторін та визначено сторонам строки для надання відзиву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив.

01.06.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли наступні клопотання:

- про заміну неналежного відповідача, відповідно до якого Фізична особа-підприємець Фіц Владислав Сергійович просить замінити його на належного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельно-Монтажна група";

- про застосування строків позовної давності.

- про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Перша Будівельно-Монтажна група";

- про витребування доказів у позивача.

- про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

07.06.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.06.2021 (суддя - Данилова М.В.) постановлено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 07.07.2021.

06.07.2021 від Національної академії Служби безпеки України надійшла відповідь на відзив фізичної особи - підприємця Фіци В. С.

У судовому засіданні 07.07.2021 відповідач подав клопотання про встановлення строку відповідачу для підготовки заперечень на відповідь на відзив.

07.07.2021 в підготовчому судовому засіданні суд на місці ухвалив оголосити перерву в підготовчому засіданні на 21.07.2021.

21.07.2021 відповідачем подане клопотання про відкладення розгляду справи.

21.07.2021 в судовому засіданні, суд на місці ухвалив оголосити перерву у підготовчому засіданні до 11.08.2021.

11.08.2021 в судовому засіданні, суд на місці ухвалив оголосити перерву у підготовчому засіданні до 01.09.2021.

12.08.2021 від відповідача надійшли заперечення на відповідь Національної академії Служби безпеки України на відзив фізичної особи - підприємця Фіци В.С.

17.08.2021 від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів, а саме витяг з Аудиторського звіту діяльності позивача № 1/2-572дск від 18.12.2020, акт контрольного обміру будівельно-монтажних робіт від 23.11.2020, розрахунок вартості завищення робіт відповідача відповідно до акта контрольного обміру будівельно-монтажних робіт від 23.11.2020., копію розрахунку не виконаних будівельних робіт по акту № 13/1за грудень 2017 року (документи подані в копіях, прошиті та пронумеровані та заірені на відповідність їх копій оригіналу).

26.08.2021 рішенням Вищої Ради Правосуддя №1867/0/15-21 суддю Данилову М.В. звільнено з посади судді Господарського суду міста Києва, у зв`язку з поданням заяви про відставку, з огляду на що судове засідання 01.09.2021 не відбулося.

За розпорядженням керівника апарату № 05-23/1519/21 від 06.09.2021 здійснений повторний автоматизований розподіл матеріалів судової справи, у зв`язку із звільненням судді Данилової М.В., за результатами якого справу № 910/5211/21 передано для подальшого розгляду судді Бондаренко-Легких Г. П.

14.09.2021 суд у складі судді Бондаренко-Легких Г. П. прийняв праву № 910/5211/21 до свого провадження та ухвалив здійснювати розгляд справи у порядку загального провадження, підготовче засідання у справі призначив на 28.10.2021, про що постановив відповідну ухвалу.

27.10.2021 відповідач просив суд відкласти розгляд справи у зв`язку із відрядженням адвоката.

У судовому засіданні 28.10.2021 суд, вирішив клопотання, які не були розглянуті попереднім складом суду, та за результатами розгляду на місці протокольною ухвалою ухвалив: (1) частково задовольнити клопотання про витребування доказів та зобов`язав позивача надати копії титульного листа проекту, зауважень Київгазу до проекту та акту введення в експлуатацію будівельного об`єкта - котельні за адресою: вул. М. Максимовича, 22; (2) відмовити у задоволенні клопотання про проведення комплексної експертизи; (3) відмовити у задоволенні клопотання відповідача про заміну відповідача; (4) задовольнити клопотання відповідача про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна монтажна група», який є підрядником будівельних робіт, технічний нагляд за якими здійснював відповідач у справі; (5) відкласти розгляд справи у підготовчому судовому засіданні на 16.11.2021. Вказані процесуальні рішення суду відображені у протоколі відповідного судового засідання.

11.11.2021 від позивача надійшли документи на виконання протокольної ухвали суду від 28.10.2021.

Телефонограмою від 12.11.2021 суд повідомив учасників справи про перенесення судового засідання, призначеного на 16.11.2021, у зв`язку із перебуванням судді у відряджені, на 23.11.2021.

22.11.2021 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме лист-відповідь на адвокатський запит адвоката відповідача АТ "Киїгаз" № 2732/16 від 06.08.2021, лист-відповідь на адвокатський запит адвоката відповідача ДАБІ № 40-304-1416/21 від 14.09.2021

У судовому засіданні 23.11.2021 відповідач надав клопотання про не взяття до уваги при розгляді справи доказу - договору від 12.06.2017 № 0605/17-01 НА СБУ-ПБМГ/629 та доказу - копії додатку до невідомого документу, а саме Акту контрольного обміру будівельно-монтажних робіт від 23.11.2020. Також у судовому засіданні відповідач заявив усні клопотання про витребування доказів, щодо оцінки доказів та про поновлення процесуальних строків подання доказів, поданих відповідачем до суду 22.11.2021 .

У судовому засіданні 23.11.2021 суд залишив без розгляду клопотання відповідача про витребування доказів, встановив, що відповідачем подано докази з клопотанням від 22.11.2022 без клопотання про поновлення процесуальних строків на їх поданян та обґрунтування поважності пропуску строку подання таких доказів залучив до матеріалів справи клопотання щодо оцінки доказів (не взяття до уваги), звернув увагу представника відповідача на необхідність письмового обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку та зазначив, що клопотання про подання таких доказів було вирішено судом в даному судовому засіданні раніше, закрив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду по суті на 30.11.2021.

У судовому засіданні 30.11.2021 суд зобов`язав позивача надати у наступне судове засідання оригінал витягу із звіту та оголосив перерву у судовому засіданні по суті справи до 16.12.2021, а також ухвалив розпочати наступне судове засідання зі стадії дослідження доказів, що відображено у протоколі відповідного судового засідання.

15.12.2021 представник відповідача надав договір про надання правничої допомоги.

16.12.2021 відповідач подав три клопотання про неприйняття доказів, наданих позивачем, клопотання про визнання доказу неналежним та клопотання про визнання доказу недопустимим.

У судовому засіданні 16.12.2021 позивач надав для огляду суду оригінал доказу, який суд зобов`язав позивача надати, суд на місці ухвалив закінчити встановлення фактичних обставин справи та перевірку їх доказами, та оголосити перерву у судовому засіданні по суті справи на 21.12.2021. Наступне судове засідання суд ухвалив розпочати із судових дебатів.

20.12.2021 від відповідача надійшла промова (заключне слово) у судових дебатах у порядку ст. 218 ГПК України.

У судові засідання, призначені судом, тертя особа без самостійних вимог жодного разу не прибула, як не прибула і в судове засідання, призначене на 21.12.2021, про причини неявки суд не повідомила, про час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином, докази чого наявні у матеріалах справи.

Позивач та відповідач у судове засідання прибули та надали суду пояснення по суті справи, у яких позивач просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, а відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши позивача та відповідача, з`ясувавши обставини, на які позивач та відповідач посилаються, як на підстави своїх вимог та заперечень, дослідивши докази наявні у справі, Суд -

ВСТАНОВИВ:

I. Фактичні обставини, що стали підставою спору (підстави позову).

29.06.2017 між позивачем, як замовником та відповідачем, як виконавцем, був укладений договір № 719 на виконання робіт з технічного нагляду (далі за текстом - договір), відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати технічний нагляд за виконанням робіт по реалізації проекту «Капітальний ремонт (модернізація, технічне переоснащення) системи теплопостачання із розміщенням котельні у іншому приміщенні за адресою: вул. М. Максимовича, 22 у Голосіївському районі м. Києва». Здійснення технічного нагляду за виконанням робіт на об`єктів виконується у відповідності з Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 за № 903.

Відповідно до п. 2.1. договору, виконавець зобов`язався, у тому числі:

- якісно, та у встановлені сторонами терміни виконувати дії, передбачені п. 1.1. договору;

- при організації технічного нагляду контролювати дотримання під час реконструкції умов, передбачених Державними будівельними нормами та правилами України;

- забезпечити технічний нагляд за капітальним ремонтом відповідно до вимог затвердженої проектної документації;

- забезпечити контроль якості та об`ємів робіт на об`єкті;

- мати відповідні дозволи, які дають право здійснювати технічний нагляд за виконанням будівельних робіт відповідно до законодавства на весь час дії даного договору;

- вести перевірку наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час капітального ремонту об`єкта, - технічні паспорта, сертифікати, документи, що відображають результати лабораторних випробувань і технологій відповідно до проектної документації, законодавства, показників вартості робіт, тощо;

- брати участь у формуванні пакета документів, а також вчиняти всі інші дії необхідні для отримання замовником свідоцтва на відповідність збудованого об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

За умовами п. 2.2. договору виконавець має право:

- вимагати від залучених замовником до капітального ремонту об`єкту підрядників виконання робіт відповідно до проектної документації та інших нормативних документів відносно порядку виконання та приймання робіт;

- зупиняти роботи у випадках застосування матеріалів, конструкцій та виробів неналежної якості, чи які не відповідають нормативним документам.

Згідно із п. 3.1. договору вартість робіт за договором за згодою сторін складає 122543, 70 грн.

Договір набирає чинності з дати його підписання та діє до 31.12.2017, а у частині зобов`язань до повного їх виконання сторонами та до дати підписання акту готовності об`єкта до експлуатації, форма якого затверджена в установленому порядку та отримання свідоцтва про відповідність виконаних робіт наданій проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил (п. 5.1. договору).

Відповідно до п. 8.2. договору, у разі притягнення замовника до відповідальності контролюючими або наглядовими органами у наслідок неякісного виконання договірних зобов`язань по здійсненню технічного нагляду виконавець несе відповідальність в розмірі суми отриманої за звітній період виконавцем за договором, а також додатково сплачує штраф у розмірі 7 % вказаної суми договору.

Згідно із п. 8.4. договору виконавець не несе відповідальності перед замовником за несвоєчасне оформлення прав на збудований об`єкт архітектури, що сталося з вини замовника.

Технічний нагляд за вищезазначеним об`єктом будівництва здійснював інженер з технічного нагляду Фіца Сергій Олексійович (кваліфікаційний сертифікат серія АТ № 005711), який перебув у цивільно - правових відносинах з фізичною особою - підприємцем Фіцою Владиславом Сергійовичем.

На підтвердження надання відповідачем (ФОП Фіца Владислав Сергійович) позивачу послуг за договором між сторонами були підписані відповідні акти: акт № 1 від 29.08.2017 за липень 2017 року на суму 7 159, 20 грн; акт № 2 від 09.09.2017 за серпень 2017року на суму 9 215, 36 грн; акт № 3 від 14.09.2017 за вересень 2017 року на суму 5 461, 00 грн; акт № 4 від 27.09.2017 за вересень 2017 на суму 21 011, 93 грн; акт № 5 від 19.10.2017 за жовтень 2017 року на суму 12 405, 28 грн; акт № 6 від 03.11.2017 за жовтень 2017 року на суму 18 296, 80 грн; акт № 7 від 07.12.2017 за листопад 2017 року на суму 12 344, 86 грн; акт № 8 від 13.12.2017 за грудень 2017 року на суму 9 983, 40 грн; акт № 9 від 21.12.2017 за грудень 2017 року на суму 13 332, 93 грн; акт № 10 від 21.12.2017 за грудень 2017 року на суму 13 332, 94 грн.

Позивач сплатив на користь відповідача вартість робіт з технагляду у повному обсязі, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями платіжних доручень: № 639 від 31.08.2017 на суму 7 159, 20 грн; № 654 від 11.09.2017 на суму 9 215, 36 грн; № 688 від 18.09.2017 на суму 5 461, 0 грн; № 751 від 29.09.2017 на суму 21 011, 93 грн; № 853 від 27.10.2017 на суму 12 405, 28 грн; № 1138 від 07.11.2017 на суму 18 296, 80 грн; № 1249 від 13.12.2017 на суму 12 344, 86 грн; № 1277 від 15.12.2017 на суму 9 983, 40 грн; № 1313 від 22.12.2017 на суму 13 332, 93 грн; № 1115 від 22.12.2017 на суму 13 332, 94 грн., всього на загальну суму 122543,37 грн.

Під час виконання зобов`язань за договором інженер з технічного нагляду Фіца С. О. підписав акти виконаних робіт форми КБ2в, на підставі яких позивачем здійснено розрахунки із підрядної організацією - Товариством з обмеженою відповідальністю "Перша будівельно-монтажна група".

В тому числі, у листопаді 2017 року між позивачем, підрядником та відповідачем був підписаний акт № 8/1 приймання виконання будівельних робіт (КБ-2в) на суму 383 043, 70 грн. У грудні 2017 року між позивачем, підрядником та відповідачем були підписані акти № 11 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2017 року на суму 587 914, 73 грн, акт № 11/у вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт на суму 223 315, 48 грн та акт № 13/1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2017 року на суму 212 773, 25 грн.

18.05.2018 складений акт введення в експлуатацію за результатом робіт з капітального ремонту (модернізації, технічного переоснащення) системи теплопостачання із розміщенням котельні у іншому приміщенні за адресою: вул. М. Максимовича, 22 м. Київ.

Згідно акту введення в експлуатацію від 18.05.2018:

Роботи з капітального ремонту - виконані. Обладнання котельні за виключенням зазначеного нижче у працездатному стані та забезпечує об`єкт необхідним теплоносієм.

Виконавча (технічна) документація ТОВ «Перша будівельно - монтажна група» передана в Національну академію СБ України 16.05.2018 (пункти № 47, 145, 237, 250, 252, 253, 257 потребують доопрацювання).

Два водогрійних котла з причин відсутності погодженої документації опломбовані працівниками ПАТ «Київгаз». При роботі обладнання 1-го котла чутно підстукування; при роботі обладнання 3-го котла на пульт надходить світловий з написом аварії; не завершено пусконалагоджування обладнання 3-х водогрійних котлів; на трубі постачання газу до котлів не працює манометр; насоси підживлення вузла водо очистки та обладнання вузла не працюють в автоматичному режимі; потребує відновлення частина асфальтового покриття внутрішньої дороги біля котельні; тильна сторона фасаду будівлі потребує ремонту; відсутні зливостоки води; з тильної сторони фасаду будівлі відсутня відмостка; стіна фасаду будівлі потребує ремонту; насосна станція не дає потрібних параметрів, а саме подачу необхідної кількості води, перевірка показала необхідність збільшення діаметру на ділянці від точки підключення у В1 до насосної станції, забезпечення об`єкту водою здійснюється за допомогою окремо встановленого байпасу; відсутні мостові переходи між котлами; із шафи ШРП відчутний запах газу, потрібно встановити свічки для випуску газу та закріпити ШРП; частина термометрів надають неточну інформацію температурного режиму.

Потрібна доробка робіт.

Висновок комісії - технічний стан робіт з капітального ремонту задовільний; ТОВ «Перша будівельно - монтажна група» в термін - до 01.06.2018 надати до НА СБ України всі виконавчу (технічну) документацію та до 01.07.2018 усунути вищезазначені недоліки; проектному інституту СБ України та ФОП Фіца В.С. надати допомогу щодо усунення вищезазначених недоліків, в частині що їх стосується.

За результатами проведення Управління внутрішнього аудиту Служби безпеки України внутрішнього аудиту діяльності НА СБУ за напрямом «Капітальні видатки (в тому числі на будівництво, реконструкцію та ремонт)» за період з 01.09.2017 до 31.10.2020 виявлено недоліки, які пов`язані із неналежним виконанням Фіцою С.О. зобов`язань за договором.

Так, згідно Витягу з Аудиторського звіту (реєстраційний № 1/2-572 дск від 18.12.2020) щодо проведеного УВА СБУ внутрішнього аудиту діяльності Національної академії СБ України за напрямком «Капітальні видатки (в тому числі на будівництво, реконструкцію та ремонт)» в частині що стосується факту неналежного виконання ФОП Фіца В.С. зобов`язань за договором від 29.06.2017 № 719:

« 2.1.1.1. …. Відповідно до акту № 13/2 за грудень 2017 року, який підписаний відповідальними особами Академії та технічним наглядом, роботи по договору виконані у повному обсязі. В той же час, у січні 2018 року посадовими особами Академії були встановлені роботи, які фактично не виконувалися підрядником у грудні 2017 року на загальну суму 140 245, 79 грн (акти виконаних робіт № 14, 14/2 від 28.01.2018). Вказана сума була відшкодована шляхом зменшення кредиторської заборгованості Академії.

Вказане свідчить про формальне підписання в грудні 2017 року актів виконаних робіт на капітальний ремонт котельні.»

« 2.1.1.3. …. вбачається, що пусконалагоджувальні роботи по водогрійним котлам та насосному обладнанню на 18.05.2018 були виконані не якісно і не підлягали оплаті у грудні 2017 року. Сума неякісно виконаних підрядником робіт складає 140 701, 28 грн.»

« 2.1.2. В ході проведення аудиту було здійснено візуальний огляд приміщення та обладнання котельні після капітального ремонту. За результатами огляду встановлено відсутність 3 баків ємкістю 10 л. та не встановлення 1 металевого радіатора (був в наявності), про що складений акт контрольного обміру який підписаний представниками Академії та технічним наглядом. Загальна сума виявлених невиконаних робіт становить 11 947, 13 грн.

….

Вищевказаний контрольний обмір виконаних обсягів робіт по капітальному ремонту, а також фіктивне підписання актів виконаних робіт в грудні 2017 року, вказує на неналежне виконання ФОП Фіца В.С. своїх договірних зобов`язань.»

«Висновок: система внутрішнього контролю не у повній мірі забезпечує контроль: за якістю, обсягами та правильністю визначення вартості ремонтно-будівельних робіт; за якістю послуг з авторського нагляду; за якістю послуг з технічного нагляду. Відповідальні особи Академії допускали випадки неналежного виконання власних посадових обов`язків, що призвело до порушення вимог нормативно - правових актів України.»

У січні 2021 року позивач звернувся до відповідача із претензією, в якій просив сплати неустойку передбачену п. 8.2. договору та завдані збитки.

II. Предмет позову.

Предметом позову у даній справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь позивача 72 001, 30 грн штрафних санкцій, з яких неустойка - 67 290, 93 грн, штраф - 4 710, 37 грн, та 152 648, 41 грн збитків.

III. Доводи позивача у справі.

Так, згідно з доводами позивача, викладеними в позовній заяві:

(1) за результатами внутрішнього аудиту проведеного за період з 01.09.2017 до 31.10.2020 виявлено недоліки, які пов`язані із неналежним виконанням Фіцою С.О. зобов`язань за договором;

(2) вартість робіт по реалізації проекту «Капітальний ремонт (модернізація, технічне переоснащення) системи теплопостачання із розміщенням котельні у іншому приміщенні за адресою: вул. М. Максимовича, 22 у Голосіївському районі м. Києва» завищена на загальну суму 11 947, 13 грн;

(3) підрядником не виконано будівельних робіт по акту № 13/1 за грудень 2017 року на суму 140 701, 28 грн;

(4) внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків за договором позивач був позбавлений можливості своєчасно заявити про допущені підрядником недоліки та відступи від умов договору від 12.06.2017 № 0605/17-01 НА СБУ - ПБМГ/659, та вимагати їх усунення за рахунок підрядника;

(5) у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем умов договору, останній зобов`язаний сплатити неустойку у розмірі 67 290, 93 грн та штраф у розмірі 4 710 ,37 грн, відповідно до п. 8.2. договору;

(6) у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем умов договору, останній зобов`язаний відшкодувати завдані позивачу збитки у розмірі 152 648, 41 грн;

(7) по відношенню до позивача Служба безпеки України , як головний розпорядник бюджетних коштів, є контролюючим органом, а Управління внутрішнього аудиту СБУ здійснює контроль (аудит) за використанням бюджетних коштів позивачем у справі ;

(8) словосполучення «у разі притягнення замовника до відповідальності контролюючими або наглядовими органами», яке наведено у п. 8.2. договору, підлягають широкому тлумаченню та не обмежено видами (формами) відповідальності або конкретним державним органом або посадовою особою;

(9) позивачем не пропущено строки позовної давності, встановлені як для стягнення неустойки так і для стягнення збитків, оскільки про порушення своїх прав позивач дізнався з у грудні 2020 року за результатами проведення Управлінням внутрішнього аудиту Служби безпеки України, а позовна зава була подана до суду 01.04.2021;

(10) відповідач є відповідальним за неналежне виконання зобов`язань за договором його контрагентом і має відшкодувати завдані збитки, зокрема і сплачені безпідставно підряднику (ТОВ "Перша будівельно-монтажна група") кошти, та сплатити штрафні санкції, передбачені умовами договору;

(11) підставою для звернення до суду є неналежне виконання відповідачем умов договору у частині перевірки відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів, а також відповідності обсягів та якості виконаних будівельно - монтажних робіт проектно-кошторисній документації;

(12) причинно - наслідковий зв`язок у даному випадку полягає в неналежному виконанню зобов`язань за договором, що призвело до безпідставного прийняття та оплати замовником вартості робіт і обладнання, які фактично не були виконані/встановлені підрядною організацією;

(13) розмір збитків визначено позивачем на підставі вартості робіт та обладнання, які були прийняті та оплачені позивачем на підставі актів прийняття робіт після їх попередньої перевірки та візування інженером з технічного нагляду Фіцою С.О.

IV. Заперечення відповідача у справі.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, вважає, що:

(1) позивач звернувшись із позовною заявою від 30.03.2021 пропустив трьохрічний строк позовної давності, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог;

(2) договір про закупівлю підрядних робіт був укладений з грубим порушенням Закону України «Про публічні закупівлі», що є ознакою недійсності відповідного договору;

(3) позивачем не були виконані його зобов`язання за договором, визначені п. 2.3., в тому числі щодо надання виконавцю затвердженої проектно - кошторисної ї документації та змін до неї, надання попереджень про виконання прихованих будівельно - монтажних робіт, надання на перевірку актів виконаних робіт за формою КБ-2в та довідок за формою КБ-3, і відповідач на власний розсуд організовував процес будівництва об`єкту;

(4) виконавча документація на перевірку відповідачу не надавалася;

(5) у матеріалах справи не має жодного доказу притягнення позивача до відповідальності контролюючими або наглядовими органами унаслідок неякісного виконання договірних зобов`язань по здійсненню технічного нагляду, відповідно вимоги щодо стягнення неустойки є необґрунтованими;

(6) 12.05.2018 складений акт введення об`єкту в експлуатацію, в якому зазначені всі зауваження щодо введення в експлуатацію;

(7) інженер з технічного нагляду Фіца С. О. за вищезазначеним об`єктом будівництва перебував у цивільно - правових відносинах із фізичною особою - підприємцем Фіцею В. С., відповідно Фіца С. О. не є працівником відповідача, і здійснював діяльність на власний ризик;

(8) позивачем не обґрунтовано підстави стягнення збитків, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданих збитків, не зазначено які саме зобов`язання не виконані відповідачем та не зазначений причинно - наслідковий зв`язок між завданою шкодою та збитками;

(9) позивачем не було надано жодного доказу неможливості стягнення з підрядника суми збитків;

(10) за умовами договору № 0605/17-01 НА СБУ-ПБМГ/629 приймання передача закінчених робіт оформлюється актом вводу в експлуатацію, в якому вказуються всі претензії до виконаних робіт, а підписані акти виконаних робіт КБ-2в та КБ-3 є тільки підставою для оплати робіт за договором, та не підтверджують виконання робіт у повному обсязі;

(11) в акті введення об`єкта в експлуатацію підрядник прийняв зауваження по роботах та зобов`язався виконати пусконалажувальні роботи у строки визначені в акті;

(12) відповідно до п. 8.4 договору виконавець не несе відповідальність за несвоєчасне оформлення прав на збудований об`єкт архітектури;

(13) котли системи теплопостачання були опломбовані АТ «Київгаз» з причин відсутності погодженої документації, тобто з вини позивача;

(14) висновки управління внутрішнього аудиту Служби безпеки України не породжують обов`язкових юридичних наслідків та не можуть встановлювати юридичні факти;

(15) акт управління внутрішнього аудиту Служби безпеки України не є рішенням про притягнення замовника до відповідальності;

(16) після прийняття об`єкту позивачем пройшло більше трьох років, і матеріальну відповідальність за збереження матеріалів та обладнання на об`єкті несе позивач.

V. Пояснення третьої особи у справі.

Третя особа своїм правом щодо надання пояснення стосовно заявлених позовних вимог та/або заперечень не скористалася. Про час та місце розгляду справи бела повідомлена належним чином.

V. Оцінка судом доказів та висновки суду.

Причиною виникнення спору у справі стало питання щодо наявності та/або відсутності підстав для притягнення відповідача до таких видів відповідальності, як стягнення збитків та неустойки, за порушення умов договору № 719 на виконання робіт з технічного нагляду від 29.06.2017.

Отже, на переконання суду, для вирішення справи по суті суду необхідно надати відповідь на питання, що мають значення для вирішення спору:

- чи було порушення умов договору з боку відповідача?;

- якщо порушення договору мало місце, чи наявні підстави для притягнення відповідача до таких видів відповідальності, як стягнення збитків та стягнення неустойки?;

- якщо наявні підстави для притягнення відповідача до таких видів відповідальності, як стягнення збитків та стягнення неустойки, чи доведений позивачем розмір збитків та розмір неустойки?

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, Суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Договір, укладений між сторонами, є договором про надання послуг, а відтак, у відповідній частині між сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання Глави 63 Цивільного кодексу України.

Вказаний договір є підставою для виникнення у його сторін господарських зобов`язань, а саме майново-господарських зобов`язань згідно ст. 173, 174, 175 Господарського кодексу України (далі за текстом - ГК України), ст. 11, 202, 509 Цивільного кодексу України, і згідно ст. 629 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно із ч. 1 ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

В договорі сторони погодили здійснення відповідачем технічного нагляду на об`єкті будівництва позивача (замовника) та визначили, що здійснення технічного нагляду за виконанням робіт на об`єкті виконується у відповідності з Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 за № 903 (п. 1.1. договору, далі по тексту - Порядок).

Згідно наданого у ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначення технічний нагляд - це здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та будівельних норм і правил, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсягами під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень (ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури (далі за текстом - Порядок) визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (п. 1 Порядку).

Згідно із п. 5 Порядку особи, що здійснюють технічний нагляд:

1) проводять перевірку:

наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо;

відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів;

відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації;

виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;

2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;

3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;

4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;

5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;

6) беруть участь у проведенні перевірки:

робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам;

органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;

7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

Відповідно до п. 6 Порядку особи, що здійснюють технічний нагляд, мають право вимагати від підрядника:

1) виконання робіт відповідно до проектно-кошторисної та іншої технічної документації, дотримання вимог нормативних документів щодо порядку виконання і прийняття робіт;

2) зупинення робіт у разі застосування ним матеріалів, деталей, конструкцій та виробів, які не відповідають вимогам нормативних документів;

3) проведення лабораторних випробувань матеріалів і конструкцій щодо їх відповідності сертифікатам якості, а обладнання - технічним (технологічним) паспортам та своєчасного повідомлення їм про такі випробування;

4) усунення відхилень від проектних рішень, недоліків (дефектів) та недоробок і повторного пред`явлення робіт для здійснення технічного нагляду;

5) зупинення виконання:

робіт до оформлення актів огляду прихованих робіт;

будівельно-монтажних робіт у разі виявлення понаднормативної деформації об`єкта або загрози обвалу конструкцій та вжиття невідкладних заходів для запобігання виникненню аварії.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта, та відмови підрядника їх усунути особа, що здійснює технічний нагляд, повідомляє про це замовнику (забудовнику) і відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства (п. 7 Порядку).

Договором на виконавця були покладені зобов`язання: якісно, та у встановлені сторонами терміни виконувати дії, передбачені п. 1.1. договору; при організації технічного нагляду контролювати дотримання під час реконструкції умов, передбачених Державними будівельними нормами та правилами України; забезпечити технічний нагляд за капітальним ремонтом відповідно до вимог затвердженої проектної документації; забезпечити контроль якості та об`ємів робіт на об`єкті; вести перевірку наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час капітального ремонту об`єкта, технічні паспорта, сертифікати, документи, що відображають результати лабораторних випробувань і технологій відповідно до проектної документації, законодавства, показників вартості робіт, тощо.

Для виконання обумовлених договором зобов`язань виконавцю за договором була надані права: вимагати від залучених замовником до капітального ремонту об`єкту підрядників виконання робіт відповідно до проектної документації та інших нормативних документів відносно порядку виконання та приймання робіт, а також зупиняти роботи у випадках застосування матеріалів, конструкцій та виробів неналежної якості, чи які не відповідають нормативним документам.

Оскільки виконання обов`язку із здійснення технічного нагляду було доручено позивачем відповідачу на підставі договору, відповідач був зобов`язаний здійснювати такий нагляд якісно та вчасно, і у випадку не дотримання підрядником проектної документації чи то будівельних норм був зобов`язаний повідомляти замовника та зупиняти проведення будівельних робіт.

В матеріалах справи відсутні докази, із яких би вбачалося, що відповідач при здійсненні технічного нагляду вимагав від підрядника виконання робіт відповідно до проектної документації та інших нормативних документів, зупиняв неякісне виконання робіт, чи то повідомляв замовника про відмову підрядника усунути, виявлені технічним наглядом недоліки.

Натомість, матеріали справи містять акти виконаних робіт підписані замовником та підрядником за участі виконавця, який здійснював технічний нагляд, у яких відсутні будь - які зауваження до якості робіт з боку технічного нагляду.

Зокрема, із акту введення об`єкта в експлуатацію від 18.05.2018, за результатом робіт з капітального ремонту (модернізації, технічного переоснащення) системи теплопостачання із розміщенням котельні у іншому приміщенні за адресою: вул. М. Максимовича, 22 м. Київ вбачається, що роботи з капітального ремонту були виконані з недоліками (відповідні недоліки описані в акті), що прямо свідчить про неналежне (неякісне) виконання з боку відповідача його зобов`язань за договором з технічного нагляду.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). При цьому у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплати неустойки (ст. 611 ЦК України).

Стаття 549 ЦК України визначає, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ст. 551 ЦК України).

В п. 8.2. договору сторони визначили, що виконавець несе відповідальність в розмірі суми отриманої за звітній період виконавцем за договором, а також додатково сплачує штраф у розмірі 7 % вказаної суми договору, у разі притягнення замовника до відповідальності контролюючими або наглядовими органами у наслідок неякісного виконання договірних зобов`язань по здійсненню технічного нагляду.

Суд погоджується із позивачем, що словосполучення «у разі притягнення замовника до відповідальності контролюючими або наглядовими органами», яке наведено у п. 8.2. договору, підлягають широкому тлумаченню та не обмежено видами (формами) відповідальності або конкретним державним органом або посадовою особою.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.

Внутрішнім контролем є комплекс заходів, що застосовуються керівником для забезпечення дотримання законності та ефективності використання бюджетних коштів, досягнення результатів відповідно до встановленої мети, завдань, планів і вимог щодо діяльності розпорядника бюджетних коштів і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління.

Принципи та елементи внутрішнього контролю, питання організації і здійснення внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів (далі - установа) визначають Основні засади здійснення внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2018 N 1062 (далі за текстом - Основні засади).

Згідно п. 3 Основних засад внутрішній контроль ґрунтується на принципах, зокрема, відповідальності - керівництво та працівники установи несуть відповідальність за свої рішення, дії та виконання завдань у рамках посадових обов`язків.

Під час організації та функціонування внутрішнього контролю забезпечується управлінська відповідальність та підзвітність керівника та працівників установи, яка ґрунтується на вимогах законодавства і стосується всієї діяльності установи.

Керівник установи відповідальний та підзвітний за належне управління та розвиток установи; досягнення визначених мети (місії), стратегічних та інших цілей, завдань, планів і вимог щодо діяльності установи; забезпечення законного, економного, ефективного, результативного і прозорого управління бюджетними коштами, об`єктами державної власності та іншими ресурсами; організацію та здійснення в установі внутрішнього контролю (у тому числі формування відповідної структури внутрішнього контролю, нагляд за здійсненням внутрішнього контролю та управління ризиками) (п. 7 Основних засад).

Відповідно до п. 10 Основних засад головні розпорядники коштів державного бюджету, центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації щороку починаючи з 2020 року до 1 лютого подають Мінфіну звіт про стан організації та здійснення внутрішнього контролю у розрізі елементів внутрішнього контролю за формою, встановленою Мінфіном.

Служба безпеки України є головним розпорядником бюджетних у системі Служби безпеки України коштів та реалізує свої повноваження щодо здійснення внутрішнього контролю через Управління внутрішнього аудиту Служби безпеки України, вимоги якого є обов`язковими до виконання органами, підрозділами, закладами та установами Служби безпеки України. Таким чином, суд погоджується, що по відношенню до позивача Служба безпеки України, як головний розпорядник бюджетних коштів, є контролюючим органом.

У даному випадку акт перевірки (аудиторський звіт) є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу. За своїми правовими наслідками такий акт фіксує порушення фінансової дисципліни учасника правовідносин, фінансово-господарська діяльність якого перевірялась.

За результатами внутрішнього аудиту позивача зобов`язано здійснити заходи щодо стягнення збитків та штрафних санкцій, а отже, у даному випадку витяг із аудиторського звіту підтверджує обставини притягнення позивача до відповідальності контролюючими органами, внаслідок неякісного виконання договірних зобов`язань по здійсненню технічного нагляду.

Таким чином, у даному випадку наявні підстави для притягнення відповідача до такого виду відповідальності, як стягнення неустойки, у відповідності до п. 8.2. договору.

Суд встановив, що у листопаді - грудні 2017 року (за звітний період) позивач перерахував на користь відповідача за договором 67 290, 93 грн (за платіжними дорученнями № 1138 від 07.11.2017 на суму 18 296, 80 грн; № 1249 від 13.12.2017 на суму 12 344, 86 грн; № 1277 від 15.12.2017 на суму 9 983, 40 грн; № 1313 від 22.12.2017 на суму 13 332, 93 грн; № 1115 від 22.12.2017 на суму 13 332, 94 грн).

Відтак за умовами п. 8.2. договору відповідач несе відповідальність перед замовником у розмірі суми отриманої за звітний період - 67 290, 93 грн, а також додатково сплачує штраф у розмірі 7 % вказаної суми договору, що складає 4 710, 37 грн (7% * 67 290, 93 = 4 710, 37).

Оскільки вимоги позивача щодо стягнення з відповідача неустойки та штрафу, нарахованої на суму отриманих у звітному періоді коштів, ґрунтуються на договорі, а відповідач є таким що неналежним чином виконав зобов`язання щодо здійснення технічного нагляду на об`єкті, внаслідок чого позивача притягнуто до відповідальності контролюючим органом, позовні вимоги позивача в частині стягнення неустойки у розмірі 67 290, 93 грн та штрафу у розмірі 4 710, 37 грн.

Щодо поданої відповідачем заяви про застосування до відповідних позовних вимог позовної давності, то суд, розглянувши таку заяву встановив, що позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення неустойки у межах строку позовної давності, оскільки його було притягнуто до відповідальності контролюючим органом в грудні 2020 року (18.12.2020), а з позовом позивач звернувся в квітні 2021 року (01.04.2021).

Так, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).

Відповідно до ст. 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Згідно ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Аудиторський звіт, який є підставою для притягнення позивача до відповідальності, та для застосування відповідальності визначеної п. 8.2. договору, був складений у грудні 2020 року, відтак перебіг позовної давності у даному випадку починається саме з дати складання звіту - 18.12.2020.

Позивач звернувся до суду із позовом 01.04.2021, тобто у межах річного строку позовної давності, встановленого до вимог про стягнення неустойки.

Доводи відповідача щодо порушення позивачем умов договору та не надання відповідачу проектної документації, щодо нікчемності договору підряду та інші відхиляються судом, з тих підстав що при здійсненні технічного нагляду на об`єкті виконавець наділений широким колом прав та повноважень, в тому числі, щодо зупинення будівництва, проте відповідачем не додано до матеріалів справи доказів, із яких би вбачалося, що відповідач скористався відповідними правами, наприклад, не приступав до виконання договору (у разі не надання йому проектної документації) чи то зупиняв будівництво. Натомість, матеріали справи містять підписані сторонами акти за договором, згідно яких відповідач здійснював технічний нагляд на об`єкті та платіжні доручення про оплату послуг з технічного нагляду. Щодо доводів відповідача, що послуги надавались не ФОП Фіцем Владиславом Сергійовичем, а залученим ним на підставі договору інженером з технічного нагляду - Фіца Сергій Олексійович (кваліфікаційний сертифікат серія АТ № 005711), то це не звільнює відповідача від відповідальності, встановленої договором, оскільки саме відповідач є зобов`язаною за договором особою.

Щодо вимог про стягнення збитків з відповідача у розмірі 152 648, 41 грн суд зазначає наступне.

Збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 906 ЦК України).

Статтею 22 ЦК України визначено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Аналогічні положення викладені у статтях 224, 225 ГК України.

При цьому, відповідно до вимог частини другої статті 623 ЦК України, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, повинен бути реальним та доведеним позивачем.

Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками; вина.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Отже, враховуючи викладене та в силу ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, саме позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення зв`язку між протиправною поведінкою та збитками потерпілої сторони.

На переконання суду позивачем не обґрунтовано підстави для стягнення збитків та не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданих збитків.

В даному випадку розмір заявлених позивачем до стягнення матеріальної шкоди (збитків) в сумі 152 648, 41 грн (11 947, 13 грн + 140 701, 28 грн) визначено, виходячи з факту неналежного виконання умов договору підряду в частині дотримання заявленого обсягу виконаних робіт саме підрядником - ТОВ "Перша будівельно-монтажна група" про які зазначено в аудиторському звіті від 18.12.2020 проведеного УВА СБУ внутрішнього аудиту діяльності Національної академії Служби безпеки України № 1/2-572дск від 18.12.2020.

Таким чином, враховуючи, що між позивачем, як замовником, та третьою особою, як підрядником, було укладено договір підряду, на підставі якого позивачем були сплачені відповідні кошти, суд вважає, що заявлену до стягнення суму коштів з відповідача, було отримано третьої особою - підрядником як оплату за виконані роботи відповідно до договору підряду та на підставі підписаних самим позивачем актів, відтак, ці кошти не можуть вважатися збитками в розумінні статті 22 ЦК України та статті 225 ГК України.

Отже, суд дійшов висновку про відсутність підстав для покладення на відповідача відповідальності з відшкодування збитків, у розмірі заявленому позивачем, оскільки позивачем не було доведено належними та допустимими доказами, як самого факту завдання збитків, так і що збитки настали внаслідок протиправних дій відповідача, а також не доведено безпосередній причинний зв`язок між діями відповідача та заподіянням шкоди.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ст. 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Стандарт доказування "вірогідності доказів" підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію такого стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

За таких обставин, оцінивши подані докази, які досліджені в судовому засіданні, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, враховуючи принцип вірогідності доказів, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Підсумовуючи викладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають неустойка у розмірі 67 290, 93 грн та штраф у розмірі 4 710, 37 грн.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на сторін пропорційно задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 73-77, 86, 129, 182, 183, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Національної академії Служби безпеки України до Фізичної особи-підприємця Фіца Владислава Сергійовича про стягнення штрафних санкцій та збитків у розмірі 224 649, 71 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Фіца Владислава Сергійовича ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код: НОМЕР_1 ) на користь Національної академії Служби безпеки України (03066,м. Київ, вул. М. Максимовича, 22; ідентифікаційний код: 20001823) неустойку у розмірі 67 290 (шістдесят сім тисяч двісті дев`яносто) грн 93 коп., штраф у розмірі 4 710 (чотири тисячі сімсот десять) грн 37 коп. та судовий збір у розмірі 1 080 (одна тисяча вісімдесят) грн 02 коп.

3. У задоволенні інших позовних вимог в частині стягнення 152 648, 41 грн збитків - відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 25.01.2022.

Суддя Г. П. Бондаренко - Легких