ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2021 р. м. Київ Справа № 911/963/21

За позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (08132, Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, 2-Б)

До Фізичної особи-підприємця Цапенко Наталії Петрівни ( АДРЕСА_1 )

Про стягнення 13424,12 грн

Суддя Третьякова О.О.

Секретар судового засідання Капля Є.В.

Представники:

Від позивача: Кричевський В.В.

Від відповідача: Цапенко Н.П.

обставини справи:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою про стягнення з Фізичної особи-підприємця Цапенко Наталії Петрівни (далі - відповідач) 13424,16 грн, з яких 11150,05 грн відшкодування вартості необлікованої електричної енергії, 2250,24 грн відшкодування вартості проведеної криміналістичної експертизи та 23,83 грн три відсотки річних.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.04.2021 позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам ст.162, 164 та 172 Господарського процесуального кодексу України та встановлено 10-денний строк на усунення недоліків позовної заяви.

Позивач у встановлений судом строк надав суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.04.2021 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у справі №911/963/21, встановлено процесуальні строки сторонам для подання ними заяв по суті справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на укладений між позивачем, як постачальником, та відповідачем, як споживачем, договір про постачання електричної енергії №220056911 від 18.10.2012, а також договір про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 та виявлення на об`єкті відповідача фальсифікації пломб державної повірки з метою втручання в розрахунковий прилад обліку електричної енергії, що є порушенням відповідачем п.5.5.5 та п.8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі - Правила). Зазначене порушення зафіксоване актом про порушення від 19.02.2020 та згідно з розрахунком позивача за період порушення з 20.08.2019 по 19.02.2020 відповідачу нараховано 11150,05 грн відшкодування вартості необлікованої електричної енергії. Також позивачем відповідачу виставлено рахунок на суму 2250,24 грн за проведене експертне дослідження відбитку повірочного тавра та нараховано 23,83 грн три відсотки річних за період прострочення з 06.03.2021 по 31.03.2021.

09.06.2021 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві на позов відповідач проти позовних вимог заперечує в повному обсязі, мотивуючи тим, що позивачем не надано доказів правомірності проведення 19.02.2020 технічної перевірки засобу обліку електроенергії, під час якої складено акт про порушення; не визначено статусу Цапенка Владислава Павловича, в присутності якого складався акт про порушення; не дотримано пунктів 8.2.5 та 8.2.6 Правил при складанні акту про порушення та не можливо встановити повноваження осіб, які здійснювали технічну перевірку засобу обліку; акт про пломбування засобу обліку складено позивачем з попереднім володільцем приміщення без участі відповідача; позивачем не надано доказів втручання відповідача в роботу засобу обліку електроенергії; розрахунок завданих збитків здійснений на підставі методики, яка втратила чинність; позивачем була проведена у періоді між 08.12.2019 до 08.01.2020 рейдова перевірка, саме з дати якої повинен був обчислюватись позивачем початок перебігу строку для нарахування збитків.

25.06.2021 до Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач заперечує проти доводів відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву. У відповіді на відзив позивач посилається на те, що акт про порушення складено не під час планової технічної перевірки у розумінні Правил, а у зв`язку із перевіркою в вигляді контрольного зняття показників електричної енергії. Також позивач вказав, що в періоді між 08.12.2019 до 08.01.2020 перевірок об`єкта відповідача з боку позивача не здійснювалось; відповідачем не доведено недотримання пунктів 8.2.5 та 8.2.6 Правил при складанні акту про порушення; нарахування вартості необлікованої електричної енергії здійснено позивачем у відповідності до норм Правил; відсутність пломби про повірку засобу обліку електричної енергії є самостійним видом порушення Правил та підтверджується експертним дослідженням.

Враховуючи правові позиції сторін у справі, беручи до уваги предмет доказування у справі (обсяг та характер доказів у справі), які свідчать про складність справи та необхідність більшого часу для здійснення судового провадження з метою всебічного, об`єктивного та правильного вирішення спору, ухвалою Господарського суду Київської області від 05.07.2021 здійснено перехід до розгляду справи №911/963/21 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 29.07.2021, викликано у підготовче засідання сторін.

16.08.2021 до Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а саме якісної копії супровідного листа про направлення позивачу експертного висновку з штемпелем та датою реєстрації.

У підготовче засідання 19.08.2021 з`явився представник позивача, відповідач не з`явився та подав заяву про відкладення судового засідання.

19.08.2021 підготовче засідання відкладалось на 16.09.2021, про що судом на місці без виходу до нарадчої кімнати з занесенням до протоколу судового засідання постановлено відповідну ухвалу.

У запереченнях на відповідь на відзив, які надійшли до Господарського суду Київської області 29.07.2021 та 14.09.2021, відповідач наполягає на відсутності у позивача підстав для проведення технічної перевірки 19.02.2020, вважає перевірку неправомірною.

16.09.2021 суд на місці без виходу до нарадчої кімнати з занесенням до протоколу судового засідання постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 07.10.2021.

07.10.2021 в судовому засіданні оголошувалась перерва на 28.10.2021, про що судом на місці без виходу до нарадчої кімнати з занесенням до протоколу судового засідання постановлено відповідну ухвалу.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.11.2021, постановленою в порядку ст.120-121 Господарського процесуального кодексу України, сторін у справі повідомлено про призначення судового засідання для розгляду справи №911/963/21 по суті на 25.11.2021, оскільки 28.10.2021 судове засідання не відбулося у зв`язку перебуванням судді Третьякової О.О. на лікарняному.

За результатами з`ясування обставин справи, перевірки їх доказами та проведення судових дебатів 25.11.2021 у судовому засіданні після виходу з нарадчої кімнати судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, проаналізувавши позовні вимоги та заперечення проти них, з`ясувавши всі фактичні обставин справи, якими вони обґрунтовані, оцінивши наявні у справі докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд

встановив:

Між позивачем, як поcтачальником, та відповідачем, як споживачем, укладено договір про постачання електричної енергії №220056911 від 18.10.2012. Копія зазначеного Договору міститься в матеріалах справи.

Із Таблиці 1 Додатку 7 до вказаного Договору вбачається, що для обліку споживання відповідачем електроенергії на об`єкті відповідача за адресою м. Біла Церква, вул. О. Гончара, 12, було встановлено розрахунковий засіб обліку (лічильник) номер 1558534. Також з Таблиці 2 цього Додатку до Договору вбачається, що даний розрахунковий засіб обліку було опломбовано, а саме пломбою постачальника на клемній кришці лічильника, пломбою постачальника на ввідному пристрої та пломбою Держстандарту на кожусі лічильника.

Відповідно до наявної у справі копії витягу із Статуту позивача (нова редакція, затверджена протоколом річних загальних зборів №1/2020 від 21.08.2020, ідентифікаційний код юридичної особи 23243188) найменування юридичної особи - позивача неодноразово змінювалось, попередніми найменуваннями позивача було, зокрема, Закрите акціонерне товариство «А.Е.С. Київобленерго» та Публічне акціонерне товариство «Київобленерго».

В подальшому між позивачем, як оператором, та відповідачем, як споживачем, було укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії №220056911 від 01.01.2019, надалі - Договір. Копія зазначеного Договору міститься в матеріалах справи. Паспорт точки розподілу електричної енергії міститися у Додатку 2 до зазначеного Договору.

Відповідно до п.2.1 ст.2 «Предмет Договору» за вказаним Договором оператор (позивач) прийняв на себе зобов`язання надавати споживачу (відповідачу) послуги з розподілу електричної енергії за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в паспорті точки розподілу електричної енергії за об`єктом споживача, який є Додатком 2 до цього Договору.

Водночас, згідно з п.6.2 ст.6 «Зобов`язання Сторін» вказаного Договору споживач (відповідач) прийняв на себе зобов`язання, зокрема, забезпечувати доступ представникам оператора, які пред`явили свої службові посвідчення, до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки. Також відповідно до п.8.6 ст.8 «Відповідальність сторін» Договору у разі порушення розрахункового засобу обліку з вини споживача споживач сплачує оператору вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Із актів технічної перевірки розрахункового засобу обліку №069562 від 09.06.2015 та №247255 від 17.07.2018, копії яких містяться в матеріалах справи, вбачається, що відхилень в роботі приладу обліку на момент цих перевірок виявлено не було.

Під час контрольного зняття показників електричної енергії на об`єкті відповідача інспектором позивача було виявлено ознаки фальсифікації пломби держповірки та заводу виробника, про що складено акт про порушення №К041909 від 19.09.2020, надалі - акт про порушення. Також в цьому акті про порушення зазначається, що самовільного підключення споживачем перевіряючими не виявлено, а лічильник №1558534 ними було вилучено та укладено у пакет, який опломбовано.

25.02.2020 відбулось засідання комісії позивача по розгляду акту про порушення, про що складено протокол №104 від 25.02.2020. Дата проведення засідання - 25.02.2020 - була призначена на підставі заяви відповідача від 20.02.2020. Із протоколу №104 від 25.05.2020 вбачається, що відповідачу була надана можливість надати свої пояснення. Так, на засіданні 25.02.2020 був присутнім відповідач, який надав пояснення про те, що він з порушенням не згоден, оскільки, як стверджував відповідач, не було втручання в лічильник, а всі пломби були збережені.

25.02.2020 комісією позивача на засіданні прийнято рішення про направлення лічильника на експертне дослідження.

На підставі рішення засідання комісії позивача (протокол №104 від 25.02.2020) позивачем направлено до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України лист від 23.06.2020 про проведення експертного дослідження спірної пломби держповірки на лічильнику. Також позивачем сплачено Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України 2250,24 грн за проведення такого дослідження, що підтверджується наявною у справі копією платіжного доручення № від 23.07.2020.

10.08.2020 судовим експертом Захарченко Юлією Володимирівною складено висновок експертного дослідження від 10.08.2020 №17-2/3 (надалі - Висновок експерта від 10.08.2020).

Із Висновку експерта від 10.08.2020 вбачається, що для проведення експертного дослідження експерту на дослідження було надано: 1) засіб обліку №1558534, упакований в сейф-пакет 2) фотозображення відбитку повірочного тавра ДП «Укрметртестстандарт».

На експертне дослідження позивачем були поставлені такі запитання:

1) Чи відповідає за зовнішнім виглядом наявних маркувальних позначень відбиток повірочного тавра на контактній поверхні пломби Держповірки, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха з цоколем лічильника, із зразком відбитку повірочного тавра ДП «Укрметртестстандарт»?

2) Чи залишений відбиток на контактній поверхні досліджуваної свинцевої пломби Держповірки, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха з цоколем лічильника, та пломби, зображеної на фотокопії відбитку повірочного тавра ДП «Укрметртестстандарт», що надана як порівняльний зразок, матрицями плашок тих самих пломбувальних лещат?

Відповідно до Висновку експерта від 10.08.2020 за наслідками експертного дослідження експерт дійшов таких висновків:

1) Надана на дослідження пломба, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха з цоколем лічильника, відповідає за зовнішнім виглядом наявних маркувальних позначень зразку відбитка ДП «Укрметртестстандарт», але не відповідає за комплексом розбіжних ознак;

2) Відбитки на контактних поверхнях досліджуваної пломби, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха з цоколем лічильника, та пломби, зображеної на фотокопії відбитку повірочного тавра ДП «Укрметртестстандарт», залишені матрицями плашок різних пломбувальних лещат.

19.01.2021 на підставі Висновку експерта від 10.08.2020 відбулось засідання комісії позивача по розгляду акту про порушення, про що складено протокол №219 від 19.01.2021. На засідання комісії листом від 04.01.2021 було запрошено відповідача. Відповідач був присутнім на засіданні комісії 19.01.2021 та надав письмові пояснення у вигляді листа від 19.01.2021. У листі від 19.01.2021 відповідач пояснив, що з його боку втручання в лічильник не було, а сам лічильник встановлювався попереднім власником приміщення.

На засіданні комісії 19.01.2021 було прийнято рішення про кваліфікацію порушення як вчиненого з вини споживача (відповідача) та про нарахування відповідачу вартості необлікованої електроенергії згідно п.5.5.5 ПРРЕЕ та п.8.4 ПРРЕЕ за період з 20.08.2019 по 19.02.2020.

Відповідно до Розрахунку позивача за період з 20.08.2019 по 19.02.2020 до акту №К41909 від 19.02.2020 відповідачу донараховано 11150,05 грн вартості необлікованої електроенергії.

Також позивачем відповідачу виставлено рахунок на суму 2250.24 грн за проведення криміналістичної експертизи.

Надаючи правову оцінку вищевказаним обставинам, які підтверджуються наявними у справі письмовими доказами та які не заперечуються сторонами, суд виходить з того, що правовідносини між сторонами регулюються, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, №312 від 14.03.2018.

Закон України «Про ринок електричної енергії», надалі - Закон, визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до пп.77 ч.1. ст.1 вказаного Закону роздрібний ринок електричної енергії - це система відносин, що виникають між споживачем електричної енергії та електропостачальником у процесі постачання електричної енергії, а також іншими учасниками ринку, які надають пов`язані з постачанням електричної енергії послуги.

Відповідно до ч.2 ст.2 вказаного Закону основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема, кодексом комерційного обліку, правилами роздрібного ринку, іншими нормативно-правовими актами.

Правила роздрібного ринку передбачають, зокрема, загальні умови постачання електричної енергії споживачам, систему договірних відносин між учасниками роздрібного ринку, права та обов`язки учасників ринку, процедуру заміни споживачем постачальника електричної енергії, умови та порядок припинення та відновлення постачання електричної енергії споживачу, процедуру розгляду скарг споживачів, особливості постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги, постачальником "останньої надії" (ч.5 ст.2 Закону).

Кодекс комерційного обліку визначає, зокрема, основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії (ч.7 ст.2 Закону).

Згідно з ч.3 ст.58 Закону споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Також відповідно до ч.2 ст.77 цього Закону правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема:

- крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

- пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

- пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Крім того, ч.1-3 ст.193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором. Застосування господарських санкцій до суб`єкта, який порушив зобов`язання, не звільняє цього суб`єкта від обов`язку виконати зобов`язання в натурі, крім випадків, коли інше передбачено законом або договором, або управнена сторона відмовилася від прийняття виконання зобов`язання

Відповідно до положень ч.1-2 ст.218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Згідно з п.2.3.1 та п.2.3.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, №312 від 14.03.2018, надалі - ПРРЕЕ, на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Відповідно до п.2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Також відповідно до п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема:

- забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору;

- забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.

У п.п.53 п.1.2.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що затверджений Постановою НКРЕКП №311 від 14.03.2018, визначено, що пошкодження пломб (індикаторів) - це відсутність чи пошкодження цілісності пломб та/або індикаторів, пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, зокрема відсутність чи пошкодження пломб з відбитками тавр про повірку, чи підтверджений факт підробки (фальсифікації) пломби за умови наявності акта про пломбування (іншого документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

У п.п. 5.16.1- 5.16.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлено, що з метою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку за результатами технічної перевірки такі ЗВТ та вузол обліку пломбують. ЗВТ мають бути опломбовані на затискній кришці пломбою оператора системи. Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також на пристроях вузла обліку, що закривають:

1) первинні і вторинні кола живлення ЗВТ;

2) кришки важелів і кнопок управління комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів, встановлених у цих колах;

3) двері комірок трансформаторів напруги;

4) кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ;

5) всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до відкритих струмоведучих та сигнальних частин ЗВТ.

За наявності технічної можливості у місцях установлення пломб оператора системи допускається установлення пломб ППКО та інших заінтересованих сторін (п.5.16.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії).

Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 .

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил (пункт 8.2.5 ПРРЕЕ).

Відповідно до п.8.2.6 ПРРРЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

На підставі вищенаведених положень нормативно-правових актів, що регулюють ринок електричної енергії, в тому числі порядок пломбування лічильника, права та обов`язки оператора та споживача, суд приходить до висновку про те, що саме відповідач, як споживач електроенергії, є відповідальною особою за забезпечення збереження і цілісності установлених на його території та/або об`єкті розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Посилання відповідача при цьому на те, що акт про пломбування підписувався не ним, а попереднім власником об`єкту, і що тому відповідач не повинен відповідати за збереження пломб, судом оцінюються критично та відхиляються, оскільки факт встановлення пломб на лічильнику підтверджується не лише актом про пломбування від 20.12.2011, а й Додатком 7 до договору про постачання електричної енергії №220056911 від 18.10.2012, який було підписано самим відповідачем без зауважень. Тобто відповідач, укладаючи договір на постачання йому електричної енергії та споживаючи електричну енергію, тим самим прийняв на себе зобов`язання дотримуватись нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених ним договорів. При цьому суд відмічає, що ставши власником об`єкту та споживачем електричної енергії на об`єкті, відповідач не заявляв позивачу ніяких вимог та заперечень про те, що акт про пломбування засобу обліку електроенергії, яким почав користуватись відповідач для обліку спожитої електричної енергії на об`єкті, підписаний не відповідачем, а попереднім власником об`єкта. В цьому аспекті суд також відмічає, що Верховний Суд в своїх постановах неодноразово посилався на принцип римського права venire contra factum proprium (заборона суперечливої поведінки), який базується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці)" (зокрема, постанови Верховного Суду у справі №904/3883/18 від 19.09.2019, у справі №909/436/20 від 11.08.2021).

Так само, суд відхиляє доводи відповідача про неправомірність проведення 19.02.2020 технічної перевірки засобу обліку електроенергії, під час якої складено акт про порушення; про невизначення статусу ОСОБА_1 , в присутності якого складався акт про порушення; про недотримання пунктів 8.2.5 та 8.2.6 Правил при складанні акту про порушення та про неможливість встановити повноваження осіб, які здійснювали технічну перевірку засобу обліку. Суд при цьому зазначає, що відповідач був присутнім на засіданні комісії 25.02.2020 та мав можливість надати свої пояснення комісії з приводу усіх обставин і на вказаному засіданні відповідач заперечував факт порушення не з підстав вищезазначених доводів, а з тих підстав, що, як пояснював відповідач на засіданні, з боку відповідача не було втручання в лічильник, а всі пломби збережені. Тобто заперечення відповідача полягали не в тому, що відповідач заперечував правомірність проведення 19.02.2020 перевірки, а в тому, що, як стверджував відповідач, порушення відповідачем пломб не було.

Крім того, вищезазначені доводи відповідача спростовуються наявними у матеріалах справи копіями письмових доказів, а саме актом про порушення від 19.02.2020, копіями посвідчень працівників оператора, які складали акт про порушення, протоколом засідання комісії №104 від 25.02.2020, Висновком експерта від 10.08.2020.

При цьому, оскільки із Висновку експерта від 10.08.2020 випливає, що відбитки на контактних поверхнях досліджуваної пломби, яка встановлена на правому гвинті кріплення кожуха з цоколем лічильника, та пломби, зображеної на фотокопії відбитку повірочного тавра ДП «Укрметртестстандарт», залишені матрицями плашок різних пломбувальних лещат, то суд приходить до висновку про доведеність позивачем факту порушення відповідачем, як споживачем підпункту 8 п.5.5.5 ПРРЕЕ щодо обов`язку споживача електричної енергії забезпечувати збереження і цілісність пломб держповірки.

Разом з тим, із Висновку експерта від 10.08.2020, акту про пломбування від 20.12.2011, Додатку 7 до договору про постачання електричної енергії №220056911 від 18.10.2012 та вищенаведених положень п.п.5.16.1- 5.16.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії вбачається також, що з метою запобігання несанкціонованому втручанню лічильник пломбувався не лише пломбою держповірки, а й містив також пломби оператора.

При цьому, відповідно до п.8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Відповідно до п.8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Також відповідно до п.8.4.4 ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

У п.1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що експертиза засобу комерційного обліку - це комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб комерційного обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу комерційного обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Отже, здійснивши тлумачення підпункту 1 та підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ у взаємозв`язку із пунктом 8.4.4 ПРРЕЕ, суд приходить для висновку про те, що у разі пошкодження відповідних пломб, установлених на кріпленні кожуха лічильника, відповідно до підпункту 1 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії вимагається наявність двох умов одночасно: порушення цілісності пломби, установленої на кріпленні кожуха, та факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки.

Відповідно до обставин цієї справи, спірна пломба держповірки була встановлена на кріпленні кожуха лічильника та позивачем доведений факт пошкодження (відсутності) пломби, що підтверджується Висновком експерта від 10.08.2020.

Разом з тим, позивачем у даній справі не надано доказів втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки і при цьому суд також відмічає, що цілісність інших пломб на лічильнику позивачем не оспорювалась.

Наданий позивачем Висновок експерта від 10.08.2020 підтверджує порушення цілісності пломби держповірки, установленої на кріпленні кожуха, однак не є доказом втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки. Як пояснював відповідач і на засіданні комісії 25.02.2020 і під час розгляду справи в суді, втручання в роботу засобів вимірювальної техніки не було. Доказів втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки позивачем суду не надано.

Згідно з ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів. (ст.74 Господарського процесуального кодексу України).

Належними у розумінні ч.1 ст.76 Господарського процесуального кодексу України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Згідно з ч.2 ст.76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч.1 ст.79 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відтак, суд приходить до висновку про недоведеність позивачем підстав для визначення відповідачу обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 2, 7, 8, 11, 14, 18, 20, 73-80, 129, 233, 236-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

Відмовити у позові Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (08132, Київська обл., м. Вишневе, вул.. Київська, 2-Б, ідентифікаційний код 23243188) до Фізичної особи-підприємця Цапенко Наталії Петрівни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) про стягнення 13424 (тринадцяти тисяч чотириста двадцяти чотирьох) грн 12 коп.

Рішення Господарського суду Київської області набирає законної сили у строк та порядку, передбачені ст.241 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржено у строк, визначений ст.256 Господарського процесуального кодексу України, в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 08.02.2022.

Суддя О.О. Третьякова