ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"24" грудня 2021 р. м.Рівне Справа №918/351/21(918/955/21)

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали позовної заяви розпорядника майна Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України - арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича

до відповідача-1 Рівненського районного відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) Гуменюка Андрія Анатолійовича,

до відповідача-2 Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України,

до відповідача-3 фізичної особи ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Національної академії аграрних наук України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Державне підприємство "СЕТАМ" Міністерства юстиції України

про визнання недійсними результатів електронних торгів

У межах справи про банкрутство Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України.

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники учасників справи:

позивач арбітражний керуючий Захарко І. І. (в режимі ВКЗ)

відповідача-1 - Гуменюк А.А.

відповідача-2 - Лук`янчук С.М.

відповідача-3 - (у засіданні 23.12.2021 була присутня адвокат Власик В.Я), 24.12.2021 після перерви не з`явилася

Національної академії аграрних наук України - Лучок А.М. (в режимі ВКЗ)

учасник провадження про банкрутство представник прокуратури- Гіліс І. В.

учасник провадження про банкрутство представник Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) - Хомуйло В. М.

учасник провадження про банкрутство представник Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області - Кириченко О. В.

Судове засідання проводилося у режимі відеоконференції, участь у якій брав арбітражний керуючий Захарко І.І., Лучок А.М.

ВСТАНОВИВ:

Розпорядник майна Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України - арбітражний керуючий Захарко Іван Ігорович звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою від 29.10.2021 р. до Рівненського районного відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) Гуменюка Андрія Анатолійовича, Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, ОСОБА_1 , в якій просить: визнати недійсними результати електронних торгів від 13.09.2021 р. № 553204, проведені ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, за якими було здійснено продаж державного майна, яке перебувало на праві господарського відання Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, а саме: приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: Рівненська область, Рівненський район, село Біла Криниця, вул. Рівненська, 116Є, приміщення одноповерхове, стіни цегла.

Ухвалою від 18 листопада 2021 року прийнято до провадження справу №918/351/21(918/955/21). Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 07 грудня 2021 р. на 10:40 год.

Ухвалою від 07.12.2021 підготовче засідання відкладено на 23.12.2021 на 10:10 год.

У подальшому оголошено перерву до 24.12.2021 на 12:00 год.

10 грудня 2021 року від Національної академії аграрних наук України надійшли письмові пояснення по справі.

13 грудня 2021 року від арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича надійшла відповідь на відзив відповідача-1 Рівненського районного відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів).

Крім того, 13.12.2021 від арбітражного керуючого подана заява про доповнення підстав позову.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (висновок, викладений у постанові ВС №910/18389/20 від 22.07.2021).

З огляду на зміст цієї заяви, суд констатує, що остання не є заявою про зміну підстав позову, оскільки позивач підтримав первісні підстави позову та додатково навів нові обставини.

13.12.2021 арбітражний керуючий Захарко Іван Ігорович подав клопотання про залучення співвідповідача.

20.12.2021 представник ОСОБА_1 надав відзив на позов.

23 грудня 2021 року від арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича надійшла заява про доповнення позовних вимог.

23 грудня 2021 року від Національної академії аграрних наук України подана заява про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні 23 та 24 грудня 2021 року арбітражний керуючий Захарко І.І. підтримав подані клопотання про залучення співвідповідача та заяву про доповнення позовних вимог.

У клопотанні просить суд залучити Державне підприємство "СЕТАМ" (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6, ) як співвідповідача у справі №918/351/21 (918/955/21). Пояснив, що при подачі позовної заяви арбітражним керуючим Державне підприємство "СЕТАМ" Міністерства юстиції України було визначено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів. Проте, у Постанові Великої палати Верховного Суду у справі № 910/856/17 від 05.06.2018 р. з приводу належних відповідачів у справах щодо визнання недійсними торгів вказано наступне: "Водночас, приймаючи судові рішення у справі суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину -державна виконавча служба, організатор торгів та переможець. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17. У наведених постановах касаційний суд висловив позицію, що відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально - правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів, залучається також особа, визнана їх переможцем.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів.".

Таким чином, на переконання Захарка І.І. ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України є стороною правочину, а тому має бути залученим в якості відповідача.

Щодо наведеного клопотання суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу (ч. 1 ст. 45 ГПК України).

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Таким чином, залучення до участі у справі співвідповідача або заміна первісного відповідача належним може бути здійснена судом виключно за клопотанням позивача, що вказує на те, що приписами процесуального законодавства суд позбавлено права самостійно на власний розсуд визначати склад сторін спору.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 06.02.2018 у справі № 911/845/17 та від 14.03.2018 у справі № 910/1454/17 відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально - правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів, залучається також особа, визнана їх переможцем.

Належним суб`єктним складом, а відтак сторонами спору про визнання недійсними результатів електронних торгів є склад учасників за участю продавця, переможця аукціону та організатора цього аукціону (висновок сформований у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.03.2020 у справі № 14/325"б", який згодом був підтриманий Верховним Судом у постановах від 18.08.2020 у справі № 5023/4363/12 та від 16.09.2020 у справі № 5006/5/39б/2012).

Як вбачається з матеріалів справи, оспорювані торги з продажу майна, яке перебувало на праві господарського відання ДП "ДГ "Білокриницьке", організовано та проведено ДП "СЕТАМ" з визначенням переможцем торгів ОСОБА_1 , зазначені особи відповідно є продавцем майна, організатором торгів та його переможцем.

Враховуючи наведене, клопотання арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича про залучення співвідповідача належить задовольнити. У даному випадку при поданні позову арбітражний керуючий визначив ДП "СЕТАМ" як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів. Тому слід змінити визначений процесульний статус ДП "СЕТАМ" та залучити останнє як відповідача-4.

У заяві про доповнення позовних вимог Захарко І.І. 1. просить:

- визнати недійсними результати електронних торгів від 13.09.2021 р. № 553204, проведені ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, за якими було здійснено продаж державного майна, яке перебувало на праві господарсього відання Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, а саме: приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення одноповерхове, стіни цегла.

- визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 597, виданий 19.10.2021, видавник: приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Омельяненко Ірина Валеріївна.

- припинити право власності ОСОБА_1 на приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення одноповерхове, стіни -цегла.

Заявник наголошує, що обраний спосіб захисту, викладений у прохальній частині позовної заяви із вимогою про визнання недійсними результатів електронних торгів від 13.09.2021 р. № 553204 - не є ефективним, адже не призведе до повного відновлення прав, а саме до відновлення запису в ДРРПНМ про право боржника на зазначене майно.

Під захистом цивільних прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права. Обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Належний спосіб захисту, виходячи із застосування спеціальної норми права, повинен забезпечити ефективне використання цієї норми у її практичному застосуванні - гарантувати особі спосіб відновлення порушеного права або можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (пункт 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству", який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону № 1952 викладено у новій редакції.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону України № 1952 (в редакцї, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

З метою ефективного захисту порушених прав, який не потребуватиме повторного звернення до суду, арбітражний керуючий просить суд доповнити первинні позовні вимоги ще двома додатковими немайновими вимогами, які слідують із визнання недійсними результатів електронних торгів від 13.09.2021 р. № 553204 та відповідають вищезазначеній судовій практиці ВС, а саме:

- визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 597, виданий 19.10.2021, видавник: приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Омельяненко Ірина Валеріївна;

- припинити право власності ОСОБА_1 на приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення одноповерхове, стіни цегла.

Суд розглянув заяву та вказує наступне.

Вбачається, що позивач ОСОБА_2 у своїй заяві фактично доповнив первісні позовні вимоги двома новими вимогами немайнового характеру.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові №910/18389/20 від 22.07.2021 зазначив, що зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

ВС підкреслив, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд у Постанові зазначив, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначив, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Предметом спору у справі №918/955/21 у первісній редакції позовної заяви були позовні вимоги немайнового характеру: визнати недійсними результати електронних торгів від 13.09.2021 р. № 553204, проведені ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, за якими було здійснено продаж державного майна, яке перебувало на праві господарсього відання Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, а саме: приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: Рівненська область, Рівненський район, село Біла Криниця, вул. Рівненська, 116Є, приміщення одноповерхове, стіни цегла.

Під час підготовчого провадження позивач арбітражний керуючий Захарко І.І. подав заяву, у якій доповнив первісні вимоги ще двома новими, та додатково просить суд:

- визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 597, виданий 19.10.2021, видавник: приватний нотаріус Рівненського районного нотаріального округу Омельяненко Ірина Валеріївна.

- припинити право власності ОСОБА_1 на приміщення корівника, загальна площа 1817,1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення одноповерхове, стіни -цегла.

Заміна позовних вимог іншими вимогами та / або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову.

Таким чином, суд розцінює заяву позивача про доповнення позовних вимог як заяву про зміну предмету позову.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Закріплений у статті 14 Господарського процесуального кодексу України принцип диспозитивності означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою господарського суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Заява ОСОБА_2 відповідає положенням ГПК України, а саме подана у встановлений строк з дотриманням вимог щодо надіслання заяви іншим учасникам справи.

Враховуючи вищевикладене, заява про зміну предмету позову приймається судом до розгляду. Позовні вимоги належить розглядати у редакції заяви від 22.12.2021, викладеній позивачем.

Керуючись статтями 46, 48, 182, 183, 234 ГПК України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву розпорядника майна Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України - арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича про зміну предмету позову - прийняти до розгляду. Позовні вимоги розглядати з урахуванням прохальної частини заяви про зміну предмету позову від 22.12.2021 .

2. Клопотання розпорядника майна Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України - арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича про залучення співвідповідача у справі № 918/955/21 - задоволити.

3. Залучити в якості співвідповідача у справі № 918/955/21 - Державне підприємство "СЕТАМ" (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6, код юридичної особи 39958500).

4. Запропонувати Державному підприємству "СЕТАМ" надати суду відзив на позов.

5. Суд звертає увагу сторін що подання доказів у справі здійснюється відповідно до ст.80 ГПК України.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/ .

Суддя Бережнюк В.В.