УХВАЛА

22.12.2021Справа № 910/12271/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Трофименко Т.Ю., розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом Акціонерного товариства "Страхова компанія "Інго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солгар Вітамін"

про стягнення 88 507,17 грн,

Учасники справи:

Від позивача: не з`явився,

Від відповідача: Омельченко І.В.

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Страхова компанія "Інго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Отокоч Україна" про стягнення 88 507,17 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2021 відкрито провадження у справі № 910/12271/21, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2021 замінено первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Отокоч Україна" на належного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Солгар Вітамін".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.11.2021 справу №910/12271/21 вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, підготовче засідання призначено на 29.11.2021, витребувано у відповідача відомості щодо того, чи виконувала ОСОБА_1 , яка керувала автомобілем "Hyundai", д.н.з. НОМЕР_1 , під час дорожньо-транспортної пригоди 10.10.2020, свої трудові (службові) обов`язки на підставі трудового договору (контракту) з Товариством з обмеженою відповідальністю "Солгар Вітамін", та відповідні докази на підтвердження/спростування цих обставин.

В підготовче засідання 29.11.2021 представники сторін не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 відкладено підготовче засідання у справі на 22.12.2021, визнано явку в судове засідання представника позивача, попереджено позивача про наслідки, передбачені пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, повторно витребувано у відповідача докази.

30.11.2021 до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

В підготовче засідання 22.12.2021 з`явився представник відповідача.

Позивач уповноваженого представника не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Водночас, Рибалко Світлана Михайлівна , яка з`явилася в підготовче засідання від імені позивача, не є належним представником, з огляду на таке.

Відповідно до частин 1, 3, 4 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України (надалі також - ГПК України) сторони, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та/або через свого представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Частинами 1, 2 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Згідно з положеннями статті 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або у визначених законом випадках іншою особою.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Довіреність фізичної особи, за зверненням якої прийнято рішення про надання їй безоплатної вторинної правничої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), який прийняв таке рішення.

За приписом підпункту 11 пункту 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Суд зазначає, що оскільки справа № 910/12271/21 розглядається судом в порядку загального позовного провадження, то представництво Акціонерного товариства "Страхова компанія "Інго" уцій справі може здійснювати: адвокат як представник юридичної особи; керівник або інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) в порядку самопредставництва. Для визнання юридичної особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Проте, в матеріалах заяви відсутні будь-які докази на підтвердження того, що Рибалко С.М. має статус адвоката та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Разом з тим, відсутні і документи, які підтверджують наявність у Рибалко С.М. повноважень представляти Акціонерне товариство "Страхова компанія "Інго" у порядку самопредставництва відповідно до ч. 3 ст. ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, статут, положення, трудовий договір (контракт) тощо.

Тобто, надана довіреність не може бути прийнята судом як належний доказ повноважень Рибалко С.М. на представництво інтересів позивача у межах даної справи та відповідно вказана особа не може бути допущена до участі в судовому засіданні як представник позивача.

Представник відповідача заявив клопотання про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 ГПК України, посилаючись на обрання позивачем неналежного відповідача за позовом, оскільки належним відповідачем є фізична особа, яка керувала транспортним засобом не під час виконання своїх трудових обов`язків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Однак, суд зазначає, що наведені відповідачем обставини не є підставою для закриття провадження у справі, оскільки належність (неналежність) відповідача за позовом суд встановлює при розгляді справи по суті та у випадку встановлення судом того, що обраний позивачем відповідач не порушив його прав, відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Отже, у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі слід відмовити.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналізуючи зміст наведених норм процесуального закону, суд доходить висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зауважує, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

У вказаних висновках суд звертається до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, що викладена у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас, у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами статей 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Отже, оскільки позивач повторно не направив уповноваженого представника у підготовче засідання, в яке суд визнав його явку обов`язковою, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подав, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 185, 202, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Солгар Вітамін" про закриття провадження у справі відмовити.

2. Позов Акціонерного товариства "Страхова компанія "Інго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солгар Вітамін" про стягнення 88 507,17 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання повного тексту ухвали.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 28.12.2021

Суддя Т. Ю. Трофименко