СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

28 грудня 2021 року м. Харків Справа № 905/1466/21

Східний апеляційний господарський суд у складі судді:

суддя Барбашова С.В.

розглянувши апеляційну скаргу Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал», м.Слов`янськ, Донецька область (вх. № 3940 Д/3) на рішення Господарського суду Донецької області від 02.11.2021 у справі № 905/1466/21 (суддя Харакоз К.С.; повний текст рішення складено та підписано 15.11.2021)

за позовом Керівника Слов`янської окружної прокуратури, м.Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область,

до відповідача - Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал», м.Слов`янськ, Донецька область,

про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слов`янської окружної прокуратури, звернувся до Господарського суду Донецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області з позовною заявою до відповідача Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал» про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн.

В обґрунтування заявлених вимог прокурор послався на те, що в результаті скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт річку Казенний Торець м.Слов`янська за період з 23.08.2019 по 06.09.2020 відповідачем спричинені збитки державі у розмірі 1371705,34 грн.

Рішенням Господарського суду Донецької області від 02.11.2021 у справі № 905/1466/21 позовні вимоги Керівника Слов`янської окружної прокуратури, м.Слов`янськ, Донецька область в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область, до відповідача Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал», м.Слов`янськ, Донецька область про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн, задоволено. Стягнуто з Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал» 1371705,34 грн завданої шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок перевищення встановлених нормативів гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності, зарахувавши вказані кошти на користь Слов`янської міської ради (Донецьке ГУК/ Слов`янська МТГ/ 24062100, 967785, Казначейство України (ЄАП) № UА0005658, КБК 24062100). Стягнуто з Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал» (юридична адреса: вул. Вчительська, 9, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122, ) на користь Донецької обласної прокуратури (, розрахунковий рахунок № UА 0016251, Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач - Донецька обласна прокуратура) кошти, витрачені на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави в сумі 20575,58 грн.

Відповідач із даним рішенням суду першої інстанції не погодився, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Господарського суду Донецької області від 02.11.2021 у справі № 905/1466/21 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Автоматизованою системою документообігу Східного апеляційного господарського суду для розгляду справи № 905/1466/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Барбашова С.В., суддя Медуниця О.Є., суддя Попков Д.О., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2021.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України та підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ураховуючи приписи Закону України «Про судовий збір» при зверненні з позовною заявою у цій справі підлягав сплаті та був сплачений Донецькою обласною прокуратурою судовий збір в розмірі 20575,58 грн (1371705,34 грн * 1,5%).

Відповідно до п.п. 4 ч. 2 ст. 4 Законом України «Про судовий збір» за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з приписів Закону України «Про судовий збір» судовий збір за звернення з апеляційною скаргою має бути сплачений скаржником в розмірі 30863,37 грн (20575,58 грн * 150%).

Разом з тим, до апеляційної скарги відповідачем не додано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Водночас відповідач в апеляційній скарзі просить суд відстрочити сплату судового збору. Скаржник зауважує, що сплата судового збору не повинна перешкоджати доступу до правосуддя.

Проте, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», на яку посилається відповідач, «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Розглянувши клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону «Про судовий збір« можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18).

З огляду на те, що предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, правові підстави для відстрочення сплати судового збору у суду апеляційної інстанції відсутні.

Визначений частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких допускається відстрочення сплати судового збору при зверненні до суду із заявою (скаргою), є вичерпним, тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону.

За таких обставин, враховуючи положення статті 129 Конституції України, за якою основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, вказане клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Оскільки скаржник не надав до апеляційної скарги документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, то апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Поряд із цим, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншим сторонам у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Згідно вимог статей 73, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії касаційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

Однак до апеляційної скарги відповідачем не додано доказів надсилання її копії Керівнику Слов`янської окружної прокуратури, м.Слов`янськ, Донецька область та Державній екологічній інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область листами з описами вкладень, а додано тільки дві копії апеляційної скарги, що свідчить про оформлення апеляційної скарги відповідачем також і з порушенням вимог, встановлених пунктом 3 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Суд зазначає, що надсилання копії апеляційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи листом з описом вкладення є обов`язком заявника апеляційної скарги, а не суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною другою статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Водночас суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Із матеріалів справи убачається, що оскаржуване рішення ухвалено господарським судом першої інстанції 02.11.2021. Повний текст даного судового рішення складено та підписано судом 15.11.2021. Отже законодавчо визначений строк на оскарження рішення суду у справі № 905/1466/21 та подання апеляційної скарги сплив 06.12.2021 (оскільки закінчення строку, визначеного ч. 1 ст. 256 ГПК України, припадало на вихідний день 05.12.2021 - неділя).

Натомість, апеляційна скарга була направлена відповідачем засобами поштового зв`язку 13.12.2021, що підтверджується відбитком штампу на поштовому конверті.

Таким чином, апеляційна скарга на рішення Господарського суду Донецької області від 02.11.2021 у справі № 905/1466/21 подана відповідачем з пропуском встановленого частиною першою статті 256 Господарського процесуального кодексу України строку на оскарження рішення місцевого господарського суду.

Водночас, частинами другою та третьою статті 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Натомість, в апеляційній скарзі відповідачем не порушується питання про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження рішення суду першої інстанції у даній справі. Серед матеріалів апеляційної скарги також відсутнє письмове клопотання про поновлення такого строку.

Проте чинне законодавство не передбачає обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за відсутності відповідного клопотання заявника.

Згідно з частиною третьою статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення встановлених строків і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною шостою статті 260 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення апеляційної скарги без руху вирішується суддею-доповідачем, визначеним в порядку частини першої статті 260 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що апеляційну скаргу відповідача слід залишити без руху з наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1.У задоволенні клопотання Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал», м.Слов`янськ, Донецька область про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

2.Апеляційну скаргу Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал», м.Слов`янськ, Донецька область (вх. № 3940 Д/3) на рішення Господарського суду Донецької області від 02.11.2021 у справі № 905/1466/21 залишити без руху.

3.Скаржнику впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме надати до Східного апеляційного господарського суду у цей строк:

-докази сплати судового збору у розмірі 30863,37 грн за встановленими реквізитами ((https://eag.court.gov.ua/sud4875/gromadyanam/tax/);

-докази надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи - Керівнику Слов`янської окружної прокуратури та Державній екологічній інспекції у Донецькій області листами з описами вкладень;

-заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі із зазначенням поважних причин його пропуску.

4.Роз`яснити скаржникові, що не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, має наслідки передбачені статтями 174, 260 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана 28.12.2021.

Суддя - доповідач С.В. Барбашова