ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

29 грудня 2021 року Справа № 923/915/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П., розглянувши матеріали заяви про розстрочення виконання рішення суду за вх. № 3892/21 від 28.12.2021 року у справі

за позовом: Акціонерного товариство "Райффайзен Банк", м. Київ

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Крутько Наталії Валентинівни, м. Херсон

про стягнення заборгованості в сумі 104796,15 грн.

встановив:

Рішенням суду від 05.10.2021 року по справі № 923/915/21 позовні вимоги задоволено у повному обсязі. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Крутько Наталії Валентинівни на користь Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" суму заборгованості за Кредитним договором № 011/89811/00551584 від 22.04.2019 у розмірі 104796грн 15коп та суму судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн.

28.12.2021 року за вх. № 3892/21 до суду від представника Фізичної особи-підприємця Крутько Наталії Валентинівни надійшла заява про розстрочення виконання рішення суду.

Дослідивши подані до заяви про розстрочення виконання рішення суду матеріали, суд дійшов висновку, що заяву Фізичної особи-підприємця Крутько Наталії Валентинівни необхідно повернути без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Згідно зі ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Однак, у порушення вказаної норми, заявник не надав суду належних доказів (опис вкладення у цінний лист, розрахунковий документ) відправлення заяви про розстрочення виконання рішення суду позивачу та іншим заінтересованим особам.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Крім того, суд звертає увагу заявника на наступне.

У господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів (частини 1, 2 статті 6 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

- подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (підпункт 17.1);

- позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів (підпункт 17.2);

- розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (підпункт 17.3).

Згідно з ч. 8 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до частин 1, 2 статті 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях не повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в інформаційних системах, в яких здійснюється обробка таких електронних даних, можуть здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без отримання таких послуг, за умови попередньої домовленості між учасниками взаємодії щодо порядку електронної ідентифікації учасників таких правових відносин. Електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

У той же час абз. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" визначає, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Наказом Державної судової адміністрації України № 628 від 22.12.2018 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Наказом Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 № 247 "Про запровадження в дослідну експлуатацію систем "Електронний суд" та "Електронний кабінет" запроваджено з 1 червня 2020 року в дослідну експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет" (далі - Підсистеми) у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі - пілотні суди).

З дня видання цього наказу визнано таким, що втратив чинність, зокрема, наказ ДСА України від 22.12.2018 № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах".

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Надсилання процесуальних документів до Господарського суду Херсонської області, який віднесено до пілотних судів у яких запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет", в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20), постанові Великої Палати Верховного Суду від 1 липня 2021 року у справі № 9901/76/21 (провадження № 11-137заі21).

Представник відповідача, адвокат Загоруйко Г. А., надіслав заяву про розстрочення виконання рішення суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису. Отже, матеріали такої заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву з використанням підсистеми «Електронний суд».

Подання до суду заяви про розстрочення виконання рішення суду електронною поштою не через сервіс "Електронний суд" вважаються не підписаною електронним цифровим підписом.

За таких обставин, оскільки заявником не дотримані вимоги, що пред`являються до заяви про розстрочення виконання рішення суду, суд вважає за необхідне повернути її заявнику.

При цьому, суд зазначає, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Керуючись ст. 169, 170, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Заяву Фізичної особи-підприємця Крутько Наталії Валентинівни про розстрочення виконання рішення суду повернути заявнику.

Ухвала відповідно до ч.2 ст.235 ГПК України набирає законної сили з дня її підписання і може бути оскаржена протягом десяти днів в порядку ст.ст.254-257 ГПК України.

Ухвалу складено та підписано 29.12.2021.

Суддя В.П.Ярошенко