УХВАЛА

23 грудня 2021 року

м. Київ

Справа № 922/1633/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Губенко Н.М., Стратієнко Л.В.,

розглянувши касаційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Харківської області

(суддя - Буракова А.М.)

від 19.04.2021

та постанову Східного апеляційного господарського суду

(головуючий - Бородіна Л.І., судді - Здоровко Л.М. , Лакіза В.В.)

від 26.10.2021

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області

до 1) Приватного підприємства "Дар`я";

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Владарк";

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "ВДК";

4) Фізичної особи ОСОБА_1 ;

5) Фізичної особи ОСОБА_2 ;

6) Фізичної особи ОСОБА_3 ;

7) Фізичної особи ОСОБА_4 ;

8) Фізичної особи ОСОБА_5 ;

9) Фізичної особи ОСОБА_6 ;

10) Фізичної особи ОСОБА_7 ;

11) Фізичної особи ОСОБА_8

про розірвання договору, повернення майна та визнання недійсними рішень,

ВСТАНОВИВ:

1. Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до ПП "Дар`я", ТОВ "Владарк", ТОВ "ВДК", фізичної особи ОСОБА_1 , фізичної особи ОСОБА_2 , фізичної особи ОСОБА_3 , фізичної особи ОСОБА_4 , фізичної особи ОСОБА_5 , фізичної особи ОСОБА_6 , фізичної особи ОСОБА_7 , фізичної особи ОСОБА_8 про:

- визнання недійсними рішень засновників ПП "Дар`я" від 29.07.2016, від 19.04.2016, від 11.04.2016, від 05.04.2016, від 29.07.2016, від 01.03.2016;

- визнання недійсними протоколу установчих зборів учасників ТОВ "Владарк" №1 від 18.04.2016 та протоколів загальних зборів учасників ТОВ "Владарк" №3 від 28.07.2016, №4 від 20.03.2017;

- визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників ТОВ "ВДК" №1 від 05.04.2017;

- скасування рішень приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражі Н.П. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №29279830 від 15.04.2016, №29381756 від 22.04.2016, №29381550 від 22.04.2016, №29193219 від 11.04.2016, №29523165 від 06.05.2016, №29193305 від 11.04.2016, №29193469 від 11.04.2016, №29524678 від 06.05.2016, №29192660 від 11.04.2016, №29523877 від 06.05.2016, №28631382 від 09.03.2016, №29192918 від 11.04.2016, №29525491 від 06.05.2016, №30766815 від 03.08.2016, №28632574 від 03.06.2016, №28629752 від 09.03.2016, №30355001 від 07.07.2016, №30803311 від 05.08.2016, №29193584 від 11.04.2017, №29524154 від 06.05.2016, №34466858 від 27.03.2017, №34727267 від 11.07.2017;

- розірвання договору купівлі-продажу об`єкта державної власності від 18.09.2015 №1324, укладеного між позивачем та ПП "Дар`я" (далі - договір);

- зобов`язання ПП "Дар`я" повернути у державну власність в особі позивача єдиний майновий комплекс колишнього Люботинського державного комерційно-виробничого підприємства, який складається з об`єктів нерухомості, зазначених у додатку до договору.

2. Позов мотивований тим, що ПП "Дар`я" відчужило частину об`єктів приватизації на користь інших відповідачів всупереч умовам договору та вимогам чинного законодавства без отримання згоди позивача.

3. Справа розглядалася судами неодноразово.

4. Після нового розгляду справи рішенням Господарського суду Харківської області від 19.04.2021 у задоволенні позову відмовлено повністю.

5. Судове рішення мотивоване тим, що:

- Східним апеляційним господарським судом у постанові від 25.01.2021 у справі № 922/1196/20 встановив обґрунтованість висновків комісії Регіонального відділення з питань зняття з контролю договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації (протокол №37, затверджений 18.06.2018), відповідно до яких було прийняте рішення щодо зняття з контролю Регіонального відділення ФДМУ договору купівлі-продажу від 18.09.2015 № 1324 об`єкта державної власності групи А - єдиного майнового комплексу колишнього Люботинського державного комерційно-виробничого підприємства, що перебував на балансі та орендувався ПП "Дар`я";

- після повної оплати коштів за придбане майно за договором ПП "Дар`я" набуло право повного володіння майном та мало правові підстави для внесення цього майна до статутного капіталу і подальшої передачі такого майна учасникам;

- будь-які обмеження, встановлені для підприємства, не можуть обмежувати обсяг прав та обов`язків учасників підприємства на розпорядження частками в статутному капіталі, проведення загальних зборів і прийняття відповідних рішень;

- рішення загальних зборів учасників ПП "Дар`я" не можуть бути визнані недійсними в порядку статей 203, 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину, а отже позовні вимоги в частині визнання недійсними рішень засновників ПП "Дар`я" від 01.03.2016, від 04.05.2016, від 09.04.2016, від 11.04.2016 та від 29.07.2016 не підлягають задоволенню;

- в частині позовних вимог про визнання недійсними протоколів установчих зборів учасників ТОВ "Владарк" від 18.04.2016 №1, від 28.07.2016 №3, від 20.03.2017 №4; визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників ТОВ "ВДК" від 05.04.2017 №1, то в судовому порядку недійсним може бути визнано рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи, а не протокол загальних зборів. Протокол є документом, який фіксує факт прийняття рішення загальними зборами, і не є актом за змістом статті 20 ГК України, тому господарські суди мають відмовляти в задоволенні позовної вимоги про визнання недійсним протоколу загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи;

- щодо скасування рішень приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражі Наталії Петрівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, то вказані рішення прийняті у відповідності до положень Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 №868;

- оскільки відсутні підстави для розірвання договору купівлі-продажу, тому відповідно і правові підстави для повернення спірного майна відсутні.

6. 26.10.2021 Східний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою рішення суду першої інстанції залишив без змін.

7. 29.11.2021 Заступник керівника Харківської обласної прокуратури звернувся з касаційною скаргою, в якій просить судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов прокурора задовольнити в повному обсязі.

8. Також скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтовуючи тим, що постанову суду апеляційної інстанції отримав 08.11.2021, що підтверджується інформацією з сайту АТ "Укрпошта" про отримання рекомендованого листа та копією поштового конверта зі штрихкодовим № 016.

9. З огляду на те, що повне судове рішення суду апеляційної інстанції заявник отримав 08.11.2021 і скаргу подав протягом двадцятиденного строку, Верховний Суд дійшов висновку, що він має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

10. Перевіривши форму і зміст касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

11. Згідно з пунктом 5 частини 2 статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

12. Так, відповідно до частини 2 статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

13. Таким чином, процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування конкретних норм матеріального та/або допущене судом порушення норм процесуального права та чітко визначити конкретну підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбачену (передбачені) статтею 287 ГПК України, з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку.

14. Зі змісту касаційної скарги вбачається, що підставою касаційного оскарження скаржник вважає наявність випадків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 2 статті 287 ГПК України.

15. У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 ГПК України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (абзац 2 пункту 5 частини 2 статті 290 цього Кодексу).

16. У цьому випадку необхідно чітко вказати:

- норму права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо), яку суд апеляційної інстанції застосував в оскаржуваному судовому рішенні;

- навести висновок щодо застосування цієї норми права в оскаржуваному судовому рішенні;

- навести висновок щодо її застосування у постанові Верховного Суду, зазначити дату її прийняття та номер справи;

- обґрунтувати подібність правовідносин у справі, що розглядається, та у справі, в якій Верховний Суд виклав свій висновок.

17. При цьому, обґрунтовуючи подібність правовідносин, як обов`язкової умови для виникнення підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 1-3 частини 2 статті 287 ГПК України, необхідно враховувати, що подібність правовідносин визначається за відповідними критеріями.

18. Критеріями визначення подібності правовідносин в іншій аналогічній справі є: суб`єктний склад сторін спору, зміст правовідносин (права та обов`язки сторін спору) та об`єкт (предмет) (ухвала об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.03.2020 у справі № 910/4450/19).

19. Так, у касаційній скарзі скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми права, а саме: статей 15, 16, 203, 215, 328 Цивільного кодексу України, статей 44, 49, 66, 167 Господарського кодексу України, при цьому, скаржник не наводить висновки щодо застосування цих норм права у постановах Верховного Суду та не зазначає дату їх прийняття та номер справи, що є підставою для залишення касаційної скарги без руху.

20. Крім того, у касаційній скарзі скаржник посилається на порушення судами норм процесуального права, а саме статей 3, 5, 7, 11, 13, 14, 76-79, 86, 236, 238 ГПК України, оскільки судами не надано оцінки доказам у справі, при цьому, підставу касаційного оскарження відповідно до частини 2 статті 287 ГПК України не визначає.

21. Верховний Суд зауважує, що у разі, якщо касаційна скарга обґрунтовується порушенням норм процесуального права, то підставою касаційного оскарження є пункт 4 частини 2 статті 287 цього Кодексу. У такому разі касаційна скарга має містити зазначення, яке саме процесуальне порушення з передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу призвело до прийняття незаконного судового рішення.

22. У касаційній скарзі відсутні посилання як на підставу касаційного оскарження передбаченої частиною 2 статті 287 ГПК України щодо порушення норм процесуального права, так і на будь-яку підставу із передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

23. Наведені недоліки щодо змісту касаційної скарги є підставою для залишення її без руху, із наданням скаржникові строку на приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України шляхом викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства.

24. Також відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

25. Вирішуючи питання щодо обов`язку скаржника сплатити судовий збір у встановлених порядку і розмірі, суд виходить з того, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011.

26. За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункти 1, 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

27. Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

28. Відповідно до частин 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

29. Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" з 1 січня було встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1762, 00 грн.

30. Предметом позову у цій справі є 28 вимог немайнового характеру та майнова вимога (зобов`язання повернути у державну власність єдиний майновий комплекс, вартістю 5 613 283,20 грн).

31. Отже, за подання касаційної скарги про перегляд оскаржуваних судових рішень скаржник мав сплатити судовий збір у сумі 267 070,50 грн (1762,00 грн * 28 вимог немайнового характеру + 5 613 283,2 грн * 1,5% ) * 200%).

32. До касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

33. Тому заявнику необхідно сплатити зазначену суму судового збору та надати суду оригінал відповідного платіжного доручення.

34. Відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 119, 234, 288, пункту 5 частини 2, пункту 2 частини 4 статті 290, частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити Заступнику керівника Харківської обласної прокуратури строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.10.2021 у справі № 922/1633/18.

2. Касаційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.10.2021 залишити без руху.

3. Встановити скаржнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків касаційної скарги таким способом:

- привести касаційну скаргу у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України шляхом викладення касаційної скарги у новій редакції, з урахуванням недоліків, визначених у пунктах 19; 20-22 цієї ухвали;

- уточнену редакцію касаційної скарги, подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши суду докази такого надіслання;

- сплатити судовий збір у розмірі 267 070,50 грн та подати суду документ, що підтверджує його сплату.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Н. Губенко

Л. Стратієнко