ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2021 р. м. Київ Справа № 911/2013/21

Розглянувши матеріали справи за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі»

до Приватного підприємства «Бізнес-Офіс № 6»

про стягнення 1 455 272,55 грн.

Суддя А.Ю. Кошик

При секретарі судового засідання: Фроль В.В.

За участю представників:

позивача: Шматко В.О.

відповідача: Радченко А.В.

Обставини справи:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (надалі позивач) до Приватного підприємства «Бізнес-Офіс № 6» (надалі відповідач) про стягнення 1 455 272,55 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.07.2021 року відкрито провадження у справі № 911/2013/21 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.08.2021 року.

До канцелярії Господарського суду Київської області 23.07.2021 року від відповідача надійшло клопотання б/н від 21.06.2021 року про зміну територіальної підсудності, яке відхилено судом як необґрунтоване, оскільки в даному випадку позов правомірно пред`явлено до Господарскього суду Київської області (за місцем виконання договору).

До канцелярії Господарського суду Київської області 03.08.2021 року представником відповідача подано клопотання б/н від 03.08.2021 року про відкладення розгляду справи та продовження процесуальних строків для надання відзиву.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.08.2021 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, підготовче засідання відкладено на 14.09.2021 року, продовжено Приватному підприємству «Бізнес-Офіс № 6» процесуальний строк встановлений судом для подачі відзиву на позовну заяву до 18.08.2021 року.

До канцелярії Господарського суду Київської області 12.08.2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву б/н від 10.08.2021 року.

До канцелярії Господарського суду Київської області 31.08.2021 року від позивача надійшла відповідь на відзив б/н від 25.08.2021 року.

До канцелярії Господарського суду Київської області 14.09.2021 року представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив б/н від 14.09.2021 року та заяву б/н від 14.09.2021 року про виклик свідка.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.09.2021 підготовче засідання відкладено на 28.09.2021 року. Викликано в судове засідання в якості свідка ОСОБА_1 .

У підготовчому засіданні 14.09.2021 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти задоволення позову заперечував. Судом було допитано ОСОБА_1 в якості свідка.

В судовому засіданні 14.09.2021 року підготовче засідання відкладалось на 28.09.2021 року.

Враховуючи, що судом під час підготовчого судового засідання 28.09.2021 року вирішено питання, зазначені в ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України та вчинено усі необхідні дії, передбачені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті, суд за результатами підготовчого засідання постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 12.10.2021 року.

В судовому засіданні 12.10.2021 року оголошувалась перерва в розгляді справи на 28.10.2021 року.

В судовому засіданні 28.10.2021 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти позову заперечував.

Відповідно до ч.4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.233 Господарського процесуального кодексу України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Відповідно до ч.1 ст.240 Господарського процесуального кодексу України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення.

У зв`язку з чим, в судовому засіданні 28.10.2021 року судом закінчено розгляд справи та за результатами оцінки поданих сторонами доказів, у нарадчій кімнаті, прийнято рішення.

Розглянувши матеріали справи та дослідивши надані докази, суд ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з викладених у позові обставин, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (позивач, Оператор системи розподілу) звернулось до суду з позовом до Приватного підприємства «Бізнес-Офіс № 6» (відповідач, Споживач) із вимогою про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Позов подано за місцем виконання Договору про постачання електричної енергії №220049901 від 20.10.2011 року із змінами та доповненнями, Договору з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 року: Київська обл., Києво-Святошинський р-н., село Дмитрівка, вул. Леніна, буд. 10 (Козацька, 10) (далі - Договір), де знаходиться об`єкт електроспоживання.

Як зазначає позивач, він є Оператором системи розподілу (ОСР) у відповідності до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ).

Частиною 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

13.06.2019 року під час проведення працівниками позивача перевірки електроустановок споживача за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, р-н Куби, с. Дмитрівка, вул. Козацька, 10, ТП - 226 щодо дотримання споживачем вимог ПРРЕЕ було виявлено факт порушення п. 5.5.5., п. п. 5 ПРРЕЕ, зупинка приладу обліку шляхом встановлення генератора високих частот, а саме: антени на корпус лічильника. Електрична енергія, що споживається, не обліковується приладом обліку.

За фактом виявлених порушень у відповідності до ПРРЕЕ був складений Акт про порушення № К036597 від 13.06.2019 року (далі - Акт про порушення), в якому зафіксована схема електроживлення споживача та точка самовільного підключення, межа балансової належності точки б/о приєднання, ділянки провідників, типи та спосіб їх прокладення, назва додаткового обладнання.

27.06.2019 року було проведено засідання комісії позивача по розгляду Акту про порушення та вирішено: порушення кваліфіковане як з вини відповідача, вчинене прихованим способом; Акт про порушення підлягає розрахунку згідно з п. 2.5 Методики; величину розрахункового добового споживання визначено згідно з Методикою по договірній потужності 100 кВт за період 1 095 днів з 14.06.2016 року по 13.06.2019 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення; розрахунок додаткових збитків нанесених споживачем оператору системи розподілу - не проводити. Рішення комісії було оформлено Протоколом № 063 від 27.06.2019 року.

Обставини виявленого порушення, яке зафіксоване в Акті про порушення № К036597 від 13.06.2019 року, також підтверджуться Висновком експерта за результатами проведення експертного дослідження № 9564 від 31.08.2020 року.

Як вбачається із зазначеного Висновку експерта № 9564 від 31.08.2020 року, дослідженням встановлено, що при підключенні наданого на дослідження пристрою частотного випромінювання, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частотою 50 Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального кабелю з відгалуженням) біля лицевої частини прозорої кришки лічильника електричної енергії типу НІК 2303 АРК1 зав. № 7 року випуску, здійснюється високочастотний вплив (546,031 МГ ц) на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії протягом всього періоду впливу.

Відповідно до вимог ПРРЕЕ та на підставі Акту про порушення Оператором системи було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення на загальну суму 1 353 754,49 грн. з ПДВ.

Протокол засідання комісії з розгляду Акту про порушення разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електроенергії та/або збитків були направлені відповідачу засобами поштового зв`язку 06.05.2020 року та повторно 17.11.2020 року, що підтверджується відповідними описами вкладення у цінний лист та поштовими накладними.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку (п. 8.2.7. ПРРЕЕ).

Однак, відповідач обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії у відповідності до рішення комісії позивача по розгляду Акту про порушення, оформленого Протоколом засідання комісії, не виконав і його заборгованість перед позивачем складає 1 353 754,49 грн. з ПДВ.

Станом на дату подання до суду даного позову Протокол засідання комісії з розгляду Акта про порушення є чинним, в судовому порядку не визнаний недійсним та не скасований.

Оскільки, сума заборгованості 1 353 754, 49 грн. не сплачена відповідачем у встановлені п. 8.2.7. ПРРЕЕ строки, відповідач є таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання по сплаті нарахувань за необліковану електроенергію починаючи з 01.01.2021 року (з врахуванням строку, встановленого в повідомленні на оплату - 30 днів та поштового обігу), позивачем нараховані 18 359,14 грн. 3% річних та 83 158,92 грн. інфляційних на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України на суму простроченого грошового зобов`язання 1 353 754,49 грн. за період прострочення з 01.01.2021 року по 14.06.2021 року.

При цьому, позивач зазначає, що з огляду на правову позицію Верховного Суду України викладену в постановах від 01.06.2016 року у справі № 910/22034/15 та від 10.04.2018 року у справі №910/10156/17, ст. 625 Цивільного кодексу України поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань не залежно від підстав їх виникнення.

В поданому позові позивач просить стягнути з відповідача вартість необлікованої електричної енергії у сумі 1 353 754, 49 грн., 18 359, 14 грн. 3% річних та 83 158, 92 грн. інфляційних.

В ході розгляду спору відповідач подав відзив, в якому позовні вимоги заперечував, посилаючись на неправомірність та безпідставність нарахування вартості необлікованої електроенергії в наведеній в позові сумі. Зокрема, відповідач зазначає, що не встановлював на приладі обліку високочастотного генератора і йому не відомо про походження відповідного устаткування. Також, відповідач зазначив, що 09.12.2020 року оскаржував Акт перевірки в порядку п. 8.2.7 ПРРЕЕ до Міністерства енергетики України, Державної інспекції енергетичного нагляду України та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Заперечення щодо Акту перевірки та проведених нарахувань подавались також позивачу.

Також, відповідач у відзиві на позов заперечував застосований позивачем період нарахування тривалістю 1095 днів, вважає, що нарахування могло проводитись за 180 днів до моменту виявленого порушення, оскільки постачальник електроенергії мав можливість під час контрольного огляду виявити високочастотний пристрій. При цьому, відповідач посилається на результати розгляду його скарги Міністерством енергетики України в листі № 26/1.6-4.7-1150 від 27.01.2021 року.

В заперечення позовних вимог відповідач також посилається на порушення позивачем порядку розгляду Акту про порушення, посилаючись на неповідомлення його про місце та дату засідання комії з розгляду Акту про порушення, стверджує, що порушення вивлено за відсутності представника споживача, Акт про порушення розглянутий з порушенням встановлених строків, позивачем не доведено, що пристрій діяв і електроенергія не обліковувалась протягом всього визначеного періоду нарахування.

У відповіді на відзив позивач зауважив, що 11.06.2018 року набрали чинності нові Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Потстановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, на підставі яких і проводилась перевірка та здійснювалось нарахування.

Позивач також пояснив, що Акт про порушення від 13.06.2019 року розглянуто на засіданні комісії позивача 27.06.2019 року, про що представник споживача був повідомлений під час проведення перевірки та оформлення її результатів в самому Акті перевірки. При цьому, Висновок експертизи є додатковим підтвердженням викладених у Акті про порушення обставин, а не підставою для визначення порушення та проведення нарахування.

Також, позивач наголошує на спотворенні відповідачем змісту п. 2.5. Методики, оскільки нарахування здійснювалось у зв`язку з виявленням пристрою, що знижує покази приладу обліку, що саме по собі є достатньою підставою для застосування відповідальності не залежно від періоду та обсягу безоблікового споживання.

Позивач зазначає, що лист Міністерства енергетики України від 27.01.2021 року, який доданий відповідачем до відзиву на позов, не спростовує законного та обґрунтованого рішення засідання комісії та містить посилання на норми ПРРЕЕ, які були відсутні на дату оформлення Акту, Протоколу засідання комісії, зокрема п.8.4.4., інформація в ньому може носити виключно роз`яснювальний, рекомендаційний та інформаційний характер. Стосовно скарг до Державної інспекції енергетичного нагляду України та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, позивач зауважив про відсутність визначених законодавством рішень, прийнятих у встановленому порядку, які передбачають відміну результатів перевірки.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за результатами розгляду скарги, вирішення спорів Регулятор приймає рішення. Тобто саме прийняте рішення НКРЕКП, а не лист, є документом, який є обов`язковим до виконання.

Також позивач пояснив, що рішення засідання комісії з розгляду Акту про порушення не переглядалося позивачем, оскільки були відсутні істотні обставини, які мали суттєве значення на момент ухвалення рішення комісією, а встановлена п. 8.2.6. ПРРЕЕ можливість такого перегляду передбачає право, а не обов`язок щодо такого перегляду.

Відповідна правова позиція про роз`яснювальний, рекомендаційний та інформаційний характер листів НКРЕКП підтверджується висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 25.09.2019 року у справі № 336/5038/16-ц.

В запереченнях на відповідь на відзив відповідач наполягав на наявності у позивача можливості виявити пристрій високочастотного магнітного впливу під час проведення контрольного огляду приладу обліку, тому нарахування необлікованої електроенергії мало здійснюватись за 180 днів.

Дослідивши пояснення сторін та наявні у справі докази, судом встановлено, що перевірка проведена та Акт про порушення складено в присутності та за участю представника споживача заступника директора Дрозденко Ганни Вікторівни, яка допустила перевіряючих до об`єкту електроспоживання.

Також, судом встановлено, що про місце та день проведення засідання комісії з розгляду Акту про порушення зазначено в самому Акті, з яким представник споживача ознайомлена, від зауважень відмовилась.

Таким чином, відповідач (Споживач) був обізнаний з місцем та часом проведення засідання комісії з розгляду Акту про порушення, однак на відповідне засідання не прибув, заперечень не подав.

Слід також зазначити, що Акт про порушення від 13.06.2019 року розглянуто в 60-денний строк на засіданні комісії позивача 27.06.2019 року, що спростовує посилання відповідача на порушення відповідного строку.

Щодо посилання відповідача на неможливість визначення порушення без проведення експертизи, суд зазначає, що порушення встановлено за фактом виявлення на належному відповідачу приладі обліку - корпусі лічильника стороннього пристрою - антени високочастотного генератора та зупинки обліку електроенергії, чого достатньо для кваліфікації відповідних фактів як порушення п. 5.5.5 п. 5 ПРРЕЕ.

Щодо посилання відповідача на можливість виявлення позивачем пристрою високочастотного магнітного впливу під час проведення контрольного огляду приладу обліку, суд зазначає, що відповідачем не надно суду доказів проведення відповідних контрольних оглядів. Крім того, твердження відповідача про наявність у позивача можливості виявлення пристрою високочастотного магнітного впливу ґрунтуються здебільшого на припущеннях, що не дозволяє суду достовірно встановити відповідний факт. В свою чергу, розташування пристрою прихованим способом, як визначено в Акті перевірки, свідчить про те, що позивач міг і не виявити відповідний пристій в ході контрольного огляду, під час якого у позивача були відсутні повноваження повноцінного обстеження приладу обліку.

Надані відповідачем письмові пояснення свідка ОСОБА_1 , яка була присутня при перевірці, не спростовують виявлених порушень. В разі наявності в діях перевіряючих ознак фальсифікації чи інших фактів, які вказують на протиправність дій по відношенню до приладу обліку, саме відповідач мав звернутись до правоохоронних органів, доказів чого суду не надано. Посилання відповідача на доступ до щитової декількох власників лічильників не звільняє відповідача від відповідальності за збереження належного йому приладу обліку. Крім того, високочастотний пристрій було встановлено саме на належному відповідачу приладі обліку і такий пристрій впливав саме на облік електроенергії, що споживалась відповідачем.

Пунктом 2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно з п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, в тому числі, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (п.п. 5) та не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача і т.п.

Згідно із п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією зазначена Методика застосовувалася на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією та в разі виявлення таких порушень Правил користування електричною енергією, зокрема, щодо пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу, тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) (підпункт 3 пункту 2.1. Методики).

При цьому, п.п. 3 п. 2.1 Методики не містив вичерпного переліку дій споживача, за наявністю яких до спірних відносин застосовується вказаний пункт Методики, відтак у даному випадку визначальним є наявність дій Споживача, які були спрямовані та призвели або могли призвести до зміни показів обліку - у даному випадку, шляхом впливу на прилад обліку випромінюванням високочастотного генератора.

Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

В силу п. 8.2.6. та п. 8.2.7. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (п. 8.2.6. ПРРЕЕ).

За приписами п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Станом на момент розгляду спору Протокол засідання комісії з розгляду Акта про порушення є чинним, в судовому порядку не оскаржений та не скасований у встановленому порядку. Наведені відповідачем у відзиві на позов зауваження безпідставні і спростовані позивачем.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (п. 8.2.7. ПРРЕЕ).

Враховуючи, що відповідач обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії у відповідності до рішення комісії позивача по розгляду Акту про порушення, оформленого Протоколом засідання комісії, не виконав, його заборгованість перед позивачем складає 1 353 754,49 грн. з ПДВ.

Як визначено ч.2 ст. 625 Цивільного кодексу України, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки, сума заборгованості у розмірі 1 353 754, 49 грн. на користь кредитора (позивача) не сплачена відповідачем, відповідач є таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання по сплаті нарахувань за необліковану електроенергію починаючи з 01.01.2021 року (з врахуванням поштового обігу та строку, встановленого в повідомленні на оплату).

У зв`язку із тим, що відповідач за період з 01.01.2021 року по 14.06.2021 року належним чином не виконав зобов`язання в частині своєчасної оплати вартості необлікованої електричної енергії згідно Акта про порушення у розмірі 1 353 754,49 грн., позивачем правомірно нараховано 18 359,14 грн. 3% річних та 83 158,92 грн. інфляційних. Відповідна правова позиція підтверджена також і висновками Верховного Суду України, викладеними в Постановах від 01.06.2016 року у справі № 910/22034/15 та від 10.04.2018 року у справі №910/10156/17, де зазначено, що стаття 625 Цивільного кодексу України поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення.

Як визначено ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень

З врахуванням встановлених судом в ході розгляду спору обставин, з огляду на чинні норми законодавства та фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивачем обґрунтовані та доведені, відповідачем не спростовані, тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відшкодування витрат по сплаті судового збору відповідно до статей 123, 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом на відповідача в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до Приватного підприємства «Бізнес-Офіс № 6» про стягнення 1 455 272,55 грн. задовольнити в повному обсязі.

2. Стягнути з Приватного підприємства «Бізнес-Офіс № 6» (69096, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул.Ленська, 19, к. 5, ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, код 23243188) 1 353 754, 49 грн. вартості необлікованої електричної енергії, 18 359, 14 грн. 3% річних, 83 158, 92 грн. інфляційних та 21 829,09 грн. витрат на сплату судового збору.

3. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку відповідно до ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.Ю. Кошик

повний текст рішення складено 30.12.2021 року