ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2021 р. Справа № 911/307/21

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Харченко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Садівничого товариства "Мрія"

про визнання рішень недійсними та скасування реєстрації

за участю представників:

від позивача: ОСОБА_1 (особисто)

Скопич М.С. (ордер серії КС №119436 від 05.09.2018)

від відповідача: Жебраткіна Т.С. (ордер серії АІ №1104462 від 12.04.2021)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 /позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Садівничого товариства "Мрія" (далі - СТ «Мрія»/відповідач) про:

- визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 25.08.2017 щодо перевиборів голови правління;

- визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 21.10.2017 щодо обрання голови правління СТ "Мрія" ОСОБА_2 ;

- скасування реєстрації ОСОБА_2 як голови правління СТ "Мрія".

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.02.2021 у справі №911/307/21 залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху, постановлено виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

01.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшов лист разом з уточненою позовною заявою, відповідно до змісту якої позивач надав пояснення щодо виявлених судом недоліків.

Так, згідно уточненої позовної заяви ОСОБА_1 просив суд:

- визнати недійсними рішень позачергових загальних зборів СТ "Мрія" від 21.10.2017, що проведені о 15-00 годині;

- визнати недійсними рішення установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині;

- визнати протиправними та скасувати записи держаного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснені 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", які містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено записи 3004897 та 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Відповідно до приписів ч.ч. 2, 3 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, зокрема, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог).

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

З огляду наведених вище процесуальних приписів слідує, що позивач в межах заявлених вимог наділений правом змінити або предмет, або підставу позову, однак - не одночасно предмет та підставу позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів, які характеризують суть конкретного позову, його зміст та правову природу, а саме: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, що одночасно становить спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та які складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки.

Як слідує зі змісту поданої позивачем уточненої позовної заяви та її прохальної частини, окрім уточнення раніше заявлених вимог про визнання недійсним рішення щодо обрання голови правління СТ "Мрія" та скасування відповідно проведеної державної реєстрації, ОСОБА_1 заявлено дві нові вимоги - про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів СТ "Мрія" від 21.10.2017, що проведені о 15-00 годині, та про визнання протиправними та скасувати записи держаного реєстратора в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено записи 3004897, які є самостійними предметом та підставами позову.

Тобто позивачем при поданні уточненої позовної заяви одночасно змінено предмет та підстави позову, що суперечить процесуальним приписам.

Водночас позивачем згідно поданої уточненої позовної заяви не заявлено про відмову від раніше заявленої вимоги про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 25.08.2017 щодо перевиборів голови правління, тоді як саме лише виключення такої вимоги з позовних вимог не може бути оцінено судом як відмова позивача від такої вимоги.

З огляду вказаного вище, суд дійшов висновку про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви в частині вимог про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів СТ "Мрія" від 21.10.2017, що проведені о 15-00 годині, та про визнання протиправними та скасування запису держаного реєстратора в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено записи 3004897.

В іншій же частині, стосовно заявлених раніше вимог, уточнену позовну заяву судом прийнято для здійснення подальшого розгляд справи за вимогами позивача у такій редакції:

- визнати недійсними рішення позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 25.08.2017 щодо перевиборів голови правління,

- визнати недійсними рішення установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині;

- визнати протиправним та скасувати запис держаного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснені 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", який містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Поряд з тим, з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів, відповідно до якого позивач просить суд зобов`язати Садівниче товариство "Мрія" надати належним чином завірені копії документів, а саме: копію протоколу загальних зборів СТ "Мрія" від 25.08.2017.

Крім того, разом із листом щодо усунення недоліків позовної заяви позивачем подано клопотання про витребування доказів, згідно якого позивач просить суд зобов`язати Садівниче товариство "Мрія" надати належним чином завірені копії документів, а саме: копію протоколу загальних зборів СТ "Мрія" від 25.08.2017, копію протоколу загальних зборів СТ "Мрія" від 30.06.2018 про виключення ОСОБА_1 із членів СТ "Мрія".

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.03.2021 у справі №911/307/21 прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено на 12.04.2021 підготовче засідання, у задоволенні клопотань позивача про витребування доказів відмовлено, викликано у підготовче засідання представників сторін, а також надано сторонам строк для подання заяви та клопотання, додаткових доказів по справі (за наявності), відповідачу - відзиву на позов - до 12.04.2021.

24.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від СТ «Мрія» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив відмовити у задоволенні позову, відмовити у поновленні строку для звернення до суду з даним позовом, а також визнати, що справа не підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.

В розрізі останньої вимоги відповідач зауважив на недоведеності позивачем того, що він є членом товариства, а отже недоведеності порушення корпоративних прав позивача, які наслідок відсутності підстав для віднесення відповідного позову до спорів, що виникають з корпоративних відносин в розумінні ч.ч. 1, 3 ст. 20 ГПК України.

Водночас, відповідно до змісту вказаного вище відзиву та поданих разом з ним окремих клопотань відповідач заявив про:

- витребування у позивача оригіналу протоколу №1 загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.1997 з огляду на підробку підписів головуючого та секретаря зборів на такому документі;

- встановлення більш тривалого строку для подачі заяв свідків, враховуючи проживання більшості членів садового товариства у місті Києві та запровадження на території України карантину і, відповідно, у місті Києві - обмежувальних протиепідемічних заходів.

Приписами ч.ч. 1, 2 ст. 81 ГПК України унормовано, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Враховуючи вказані вище процесуальні приписи, оскільки відповідачем недотримано відповідно передбаченого процесуальними приписами алгоритму дій для витребування доказів та доведення наявності підстав для вчинення відповідної процесуальної дії у розумінні наведених вище норм закону, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про витребування у позивача оригіналу протоколу №1 загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.1997.

Водночас судом враховано, що приписи ч. 6 ст. 91 ГПК України презюмують право суду, а не обов`язок, витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу та лише у разі наявності сумнівів про відповідність поданої копії оригіналу, тоді як підстав для вчинення таких процесуальних дій судом не встановлено.

Стосовно ж поданого відповідачем клопотання про встановлення більш тривалого строку для подачі заяв свідків суд дійшов таких висновків.

Приписами ч.ч. 1, 4 ст. 88, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 119 ГПК України унормовано, що показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка.

Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

З огляду на вказане вище суд дійшов висновку про недоведеність наявності поважних причин для продовження визначеного законом строку для подання заяв свідків, тоді як вказані відповідачем обставини встановлення на території міста Києва обмежувальних протиепідемічних заходів не свідчать ані про об`єктивну неможливість вчинення відповідачем відповідних процесуальних дій у передбачені законом строки, ані про вчинення відповідачем для цього усіх необхідних дій.

В розрізі зазначеного вище судом взято до уваги те, що вказаними вище приписами закону унормовано як право сторони заявити про поновлення пропущеного строку, так і обов`язок вчинити відповідну процесуальну дію незалежно від пропуску строку, тобто відмова у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку не позбавляє учасника справи можливості звернутися із заявою про поновлення пропущеного строку із відповідним обгрунтуванням поважності причин на таке.

12.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від СТ «Мрія» надійшов відзив (доповнення), згідно якого відповідач просив суд, зокрема, застосувати до спірних правовідносин позовну давність строком у 1 рік.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.04.2021 у справі №911/307/21, занесеною до протоколу судового засідання від 12.04.2021, відкладено підготовче засідання на 26.04.2021.

26.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно якої ОСОБА_1 просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.04.2021 у справі №911/307/21, занесеною до протоколу судового засідання від 26.04.2021, відкладено підготовче засідання на 18.05.2021.

18.05.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла заява, відповідно до якої позивач просив залишити позовну вимогу про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 25.08.2017 щодо перевиборів голови правління без розгляду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.05.2021 у справі №911/307/21:

- позов ОСОБА_1 до Садівничого товариства "Мрія" в частині визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів Садівничого товариства "Мрія" від 25.08.2017 щодо перевиборів голови правління залишено без розгляду;

- закрито підготовче провадження у справі №911/307/21 та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.06.2021.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 15.06.2021, 06.07.2021, 27.07.2021, 31.08.2021 та 21.09.2021, занесеними до протоколів судового засідання від 15.06.2021, 06.07.2021, 27.07.2021, 31.08.2021, 21.09.2021 та 12.10.2021, у справі №911/307/21 оголошено перерву у судовому засіданні відповідно до: 06.07.2021, 27.07.2021, 31.08.2021, 21.09.2021, 12.10.2021 та 02.11.2021 відповідно.

Водночас у судових засіданнях 06.07.2021 та 21.09.2021 представником відповідача в розрізі заперечень по суті спору усно наголошено на нових обставинах, зокрема щодо проведення 01.10.2017 спільного організаційного засідання правління, ревізійної комісії та членів СТ «Мрія» на підставі колективної вимоги 14 членів СТ «Мрія», як передумови скликання позачергових загальних зборів, на яких було прийнято оскаржувані позивачем рішення.

12.10.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли пояснення щодо строків позовної давності, порушення корпоративних прав позивача як учасника товариства та обраного способу захисту.

02.11.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла промова у судових дебатах, за змістом якої, як і за змістом вказаних вище пояснень від 12.10.2021, окрім викладених у позовній заяві, уточненій позовній заяві та відповіді на відзив обставин, позивачем зазначено про нові обставини, зокрема щодо обставин скликання позачергових загальних зборів СТ «Мрія», у тому числі тих, що передували проведенню таких зборів, як зазначено представником відповідача у судових засіданнях 06.07.2021 та 21.09.2021.

Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Водночас згідно ст. ст. 118, 207 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Так, розгляд справи по суті судом розпочато у судовому засіданні 15.06.2021, про що відповідно зазначено у протоколі судового засідання 15.06.2021.

Оскільки вказані вище пояснення позивача від 12.10.2021 в частині порушення корпоративних прав позивача як учасника товариства та обраного способу захисту, а також промову у судових дебатах подано не в підготовчому провадженні з викладом у відповідних заявах по суті, без мотивування поважності причин пропуску строку, суд дійшов висновку про залишення без розгляду письмових пояснень позивача щодо обраного способу захисту.

В частині ж аргументів позивача про строк позовної давності вказані вище пояснення від 12.10.2021 прийнято, оскільки позовна давність не є інститутом процесуального права, як наслідок пов`язані із питанням строку позовної давності заяви та/або клопотання не обмежені процесуальними строками.

З огляду на вказане вище прийняттю до розгляду не підлягають також зазначені представником відповідача без дотримання вимог ч.ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України - усно у судових засіданнях під час розгляду справи по суті, нові обставини щодо передумов скликання позачергових загальних зборів, на яких було прийнято оскаржувані позивачем рішення.

Стосовно ж вимоги відповідача про визнання даної справи такою, що не підлягає розгляду у порядку господарського судочинства, суд дійшов висновку про безпідставність відповідної вимоги в розрізі процесуальних приписів, у тому числі щодо закриття провадження у справі, з огляду на те, що якщо учасник юридичної особи обґрунтовує позовні вимоги порушенням корпоративних прав такого учасника, то цей спір є спором про право управління юридичною особою і належить до юрисдикції господарських судів незалежно від того, чи є сторонами у справі фізичні особи, а вирішення питання про наявність чи відсутність такого порушення та, відповідно, підстав для задоволення позову з`ясовується судами під час розгляду справи по суті позовних вимог.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.04.2019 у справі №916/1295/18 та постанові Верховного Суду від 20.07.2021 у справі №916/1178/20.

У судовому засіданні 02.11.2021 після закінчення з`ясування обставин та дослідження доказів судом оголошено про перехід до судових дебатів, по закінченні яких суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до викладених у позовній заяві доводів ОСОБА_1 останній з 1997 року був головою правління Садівничого товариства "Мрія", в підтвердження чого до матеріалів справи долучено копію витягу з протоколу №1 загальних зборів садового товариства «Мрія» від 30.06.1997.

До того ж позивачем до позовної заяви додано копію статуту Садівничого товариства "Мрія" об`єднання-фірми "Мебель" і спеціального управління по контролю за станом благоустрою міста Київ, зареєстрованого виконкомом Броварської міської ради народних депутатів 17.05.1989, а також: копії протоколу №1 від 12.04.1989 зборів об`єднаного товариства при Київському об`єднанню-фірмі "Мебель" і спеціального управління по контролю за станом благоустрою міста Київ, свідоцтва серії А01 №277112 про державну реєстрацію юридичної особи та довідки АА №809160 від 24.08.2013 з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України (ЄДРПОУ).

Як зауважив позивач 25.08.2017 за участі невідомих осіб з порушенням статуту товариства було проведено позачергові загальні збори товариства, на яких позивач присутнім не був та на яких прийнято рішення щодо перевиборів членів правління СТ «Мрія», в тому числі і голови правління - ОСОБА_1 .

Надалі, за доводами позивача, 27.10.2017 о 15:00 годині невідомими особами проведено позачергові загальні збори СТ «Мрія», на яких прийнято рішення про відновлення реєстру членів садового товариства за результатами вибуття з членів товариства певних осіб, прийняття нових членів та ненадання певними членами, зокрема ОСОБА_1 персональних даних. В підтвердження зазначеного позивачем наданої копію протоколу позачергових загальних зборів СТ «Мрія» від 21.10.2017 15-00 год.

Водночас, як зауважив позивач, 27.10.2017 о 16:00 годині проведено установчі збори СТ «Мрія», за результатами яких прийнято такі рішення:

- створити обслуговуючий кооператив, який є повним правонаступником всіх прав та обов`язків Садівничого товариства «Мрія» працівників об`єднання фірми «Мебель» та спеціального управління за станом благоустрою м. Києва, зареєстрованого виконкомом Броварської міської ради народних депутатів (дата державної реєстрації 17.05.1989) з метою задоволення економічних, соціальних та інших потреб переважно членів кооперативу, на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, управління та самоконтролю;

- визначити повне найменування обслуговуючого кооперативу - Садівниче товариство «Мрія» та скорочене найменування обслуговуючого кооперативу - СТ «Мрія»;

- затвердити статут Садівничого товариства «Мрія» (нова редакція) в організаційно-правовій формі обслуговуючого кооперативу та уповноважити голову установчих зборів ОСОБА_2 та секретаря установчих зборів ОСОБА_3 підписати статут СТ «Мрія»;

- обрати правління СТ «Мрія» у складі 5 осіб: голова - ОСОБА_2 та члени - ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; обрати головою ревізійної комісії ОСОБА_7 та членів - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- обрати відповідального за електрогосподарство СТ «Мрія» ОСОБА_5 ;

- надати - ОСОБА_2 право представляти СТ «Мрія» з усіх питань та з усіх відносин і вчиняти дії від його імені; ОСОБА_5 право представляти СТ «Мрія» у відносинах, що стосуються питань постачання електроенергії та обслуговування електрогосподарства СТ «Мрія» і вчиняти дії від його імені стосовно виключно з цих питань;

- надати ОСОБА_2 та ОСОБА_8 кожному окремо право здійснювати реєстраційні дії від імені СТ «Мрія»;

- стосовно СТ «Мрія» змінити відомості Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в графі «Види діяльності» з «Код КВЕД 70.32.0 Управління нерухомим майном» на «Код КВЕД 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів».

Вказані вище рішення оформлено протоколом установчих зборів Садівничого товариства «Мрія» (організаційно правова форма обслуговуючий кооператив) №1 від 21.10.2017 16-00 год (далі - протокол №1 від 21.10.2017 16-00 год), копія якого наявна в матеріалах справи.

Згідно доводів позивача, на підставі зазначених вище незаконних рішень проведено реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, внаслідок чого в реєстр внесено, зокрема, зміни щодо керівника та фізичних осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та інші документи, про що відповідно зроблено запис за №4004897.

В підтвердження вказаного позивачем надано копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 26.02.2021 станом на 26.02.2021.

В обгрунтування поданого позову ОСОБА_1 зазначено, що відповідно прийнятими рішеннями порушено його права як голови правління (брати участь у правлінні, голосувати на засіданнях правління, представляти інтереси садового товариства), а також як члена СТ «Мрія», оскільки, зокрема, установчі збори СТ «Мрія» проведено з порушенням порядку їх скликання та за відсутності необхідного кворуму.

В розрізі обставин наявності у позивача статусу члена СТ «Мрія» останній зауважив, що відповідачем не оспорюються такі обставини, оскільки:

- при проведенні 21.10.2017 позачергових загальних зборів у відповідному протоколі зазначено про ненадання позивачем, як членом товариства, персональних даних, необхідних для включення до реєстру юридичних осіб;

- з листа ОСОБА_2 слідує, що рішенням нелегітимних загальних зборів від 30.06.2018 позивача неправомірно виключено з членів СТ «Мрія». На підтвердження зазначеного позивачем долучено до матеріалів справи копію листа СТ «Мрія» №1-с від 02.09.2018.

Також, згідно викладених ОСОБА_1 у позовній заяві доводів, пунктом 29 статуту товариства передбачено, що перевибори правління можуть бути проведені достроково на вимогу не менше ј членів товариства або ревізійної комісії, однак такого порядку дотримано не було, а позачергові загальні збори проведено без попереднього інформування діючого на той час правління.

З огляду на вказане вище позивач просить суд:

- визнати недійсними рішення установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині;

- визнати протиправним та скасувати запис держаного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснений 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", який містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Поряд з тим, в розрізі необхідності поновлення строку на подання відповідного позову, посилаючись на ст.ст. 256, 257 ЦК України, позивач зазначив, що загальна позовна давність встановлена тривалістю у три роки, тоді як ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 22.09.2020 провадження у справі №361/8505/18 за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства "Мрія" про визнання рішень недійсними закрито, а з моменту звернення до вказаного суду із відповідною позовною заявою та до моменту закриття провадження у такій справі позивач вправі був очікувати розгляду справи по суті та не мав можливості вплинути на час розгляду такої справи.

Заперечуючи проти відповідно заявлених вимог, відповідач зазначив, що:

- з наданої позивачем копії витягу з протоколу №1 загальних зборів садового товариства «Мрія» від 30.06.1997 вбачається, що такий документ підроблено, а позивачем не надано лист з присутніми на зборах з їх підписами;

- позивач не є членом СТ «Мрія», а відповідні доводи про порушення корпоративних прав ОСОБА_1 є безпідставними;

- рішення СТ «Мрія» прийнято у відповідності до вимог закону та статуту товариства.

В розрізі обставин перебування позивача на посаді голови правління товариства, відповідач вказав, що при створенні у 1989 році СТ «Мрія» членом товариства був батько позивача, а позивач виконував функції голови правління з 1997 року до 2017 року - доки не почав зловживати своїми повноваженнями, зокрема шляхом продажу частини землі - дороги загального користування, громадянці ОСОБА_10 , за наслідками чого на підставі рішення загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.2018 слідчим відділом Броварського ВП ГУНП здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 30000261 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України.

Так, за доводами відповідача, позивач дезінформував членів товариства щодо статусу товариства та реєстрації його як громадської організації та, на далі, на вимогу товариства згідно акта прийому передачі справ від 08.09.2017 ОСОБА_1 передав відповідачу статут Громадської організації Садівниче товариство «Мрія», свідоцтво про державну реєстрацію та печатку СТ «Мрія» із відповідними зауваженнями в частині непередання інших документів, зокрема протоколів загальних зборів товариства та договорів купівлі-продажу. В підтвердження вказаного відповідачем надано копію акта прийму передачі справ голови правління садівничого товариства «Мрія» від 08.09.2017.

Як зауважив відповідач, за його зверненням до державного реєстратора стало відомо, що Громадська організація садівниче товариство «Мрія» до Садівничого товариства «Мрія», зареєстрованого 17.05.1989, ніякого відношення не має, а за результатами зустрічі з приватним нотаріусом відповідачем отримано копію протоколу №1 від 30.06.1997, оригінал якого у справах СТ «Мрія» відсутній.

До того ж відповідач зазначив, що підписи головуючого зборів ОСОБА_2 та секретаря зборів ОСОБА_11 як на вказаному вище протоколі №1 від 30.06.1997, так і на протоколі (витягу) №1 від 30.06.1997, підроблено, тоді як під час використання позивачем з метою продажу земельної ділянки відповідного протоколу, останній не був зазначений як витяг, хоча його зміст повністю співпадає зі змістом витягу з протоколу.

В підтвердження наведеного вище відповідач надав копії протоколу загальних зборів садівничого товариства «Мрія» №1 від 30.06.1997 та витягу з протоколу загальних зборів садового товариства «Мрія» №1 від 30.06.1997.

Крім того, за доводами відповідача, пунктом 29 статуту СТ «Мрія» в редакції 1989 року передбачено, що правління товариства обирається із числа членів товариства строком на 2 роки, а зі складу правління обирається його голова, тобто повноваження голови правління закінчуються через два роки, тоді як позивач отримав право власності на землях СТ «Мрія» згідно договорів дарування будинку та земельної ділянки лише у 2000 році. В підтвердження відповідних обставин відповідачем надано копії договору дарування садового будинку та земельної ділянки від 23.12.2007.

З огляду на вказане вище, на переконання відповідача, у 1997 році не було правових підстав для обрання позивача головою правління, що свідчить про наявність сумнівів у виконанні позивачем функцій голови правління СТ «Мрія» у законний спосіб.

Стосовно ж обставин наявності у позивача статусу члена СТ «Мрія» відповідач вказав, що прийом до членів товариства здійснюється на підставі письмової заяви з повідомленням персональної інформації для ідентифікації фізичної особи за рішенням загальних зборів товариства, тоді як у СТ «Мрія» відсутні заява та відповідний протокол про прийняття ОСОБА_1 в члени товариства.

В розрізі зазначеного вище відповідач зазначив, що на загальних зборах СТ «Мрія» 21.10.2017 о 15:00 годині затверджено реєстр членів товариства, у тому числі і нових членів з часу, коли вони набули права власності на землі товариства, тоді як позивач не надав необхідні особисті персональні дані, що потребуються для включення до реєстру членів товариства, чим проявив добровільне волевиявлення щодо розгляду питання про його членство на загальних зборах СТ «Мрія».

Надалі, як зауважив відповідач, рішенням загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.2018 ОСОБА_1 виключено з членів товариства, на підтвердження чого до відзиву на позов додано витяг з протоколу чергових загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.2018.

Що ж до порядку скликання зборів СТ «Мрія» та прийняття відповідних рішень, відповідачем зазначено, що:

- відповідно до п. 28 статуту СТ «Мрія» позачергові збори скликаються на вимогу не менше 1/3 членів товариства, а проведені 21.10.2017 позачергові загальні збори ініційовано членами товариства згідно вказаних вимог статуту;

- згідно пункту 1 протоколу позачергових загальних зборів СТ «Мрія» від 21.10.2017 (15-00 год) зазначені підстави правомочності зборів та окремо голосувалось питання про відкриття та початок роботи зборів, за що було одностайно проголосовано, зауважень від членів товариства щодо порядку організації зборів не було, а кількісний кворум на зборах був забезпечений, що свідчить про достатність заходів по інформуванню членів товариства щодо проведення зборів;

- о 16-00 годині 21.10.2017 відбулись установчі збори СТ «Мрія» за присутності членів товариства на попередніх зборах, а тому посилання позивача на порушення його корпоративних прав при проведенні установчих зборів 21.10.2017 (16-00 год) є безпідставними, оскільки в затвердженому на загальних зборах СТ «Мрія» 21.10.2017 (15-00 год) реєстрі позивач відсутній.

Додатково, щодо обставин наявності кворуму під час прийняття рішень, посилаючись на вказане вище, відповідач зауважив, що ним 21.10.2017 було дотримано вимог ст. 15 Закону України «Про кооперацію» №1087-IV від 10.07.2003, згідно якої загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Водночас, за доводами відповідача, вказаною вище статтею 15 закону визначено строк повідомлення про дату, місце, час проведення та порядок денний чергових загальних зборів членів кооперативу, тоді як 21.10.2017 були скликані позачергові загальні збори, а положення статуту СТ «Мрія» у редакції 1989 року не містять конкретних вимог щодо строків та порядку повідомлення про проведення чергових та позачергових загальних зборів членів кооперативу.

З огляду на вказане вище відповідач зазначив, що процедура скликання та проведення позачергових зборів 21.10.2017 відбувалася у відповідності до положень чинного законодавства та статуту в редакції 1989 року, а інформування про проведення зборів відбувалося шляхом розміщення повідомлення про проведення зборів на дошці оголошень товариства, яка розміщена на в`їзді до земель товариства та шляхом усного сповіщення членів товариства.

Поряд з тим, на переконання відповідача, правове регулювання діяльності садівничих товариств відбувалось відповідно до Типового статуту садівницького товариства, затвердженого постановою Ради Міністрів Української РСР і Українською республіканською радою професійних спілок від 02.12.1986 №416, відтак, посилаючись на те, що з набранням чинності Законом України «Про кооперацію» №1087-IV від 10.07.2003 садівничі товариства мали можливість здійснити реєстрацію такої юридичної особи, як обслуговуючого кооперативу, оперуючи приписами вказаного закону, відповідач вказав на те, що позивачем не наведено жодного посилання на положення відповідного закону або статуту товариства в редакції від 1989 року, порушення яких, на думку позивача, було допущено при прийнятті рішень 21.10.2017.

Як зауважив відповідач, позивачем здійснено лише наведення загальних приписів ГК України та ЦК України, тоді як застосуванню до спірних правовідносин підлягає Закон України «Про кооперацію» №1087-IV від 10.07.2003, як спеціальний законодавчий акт.

Крім того відповідачем заявлено про застосування наслідків спливу строку позовної давності та вказано, що згідно п. 8 ч. 2 ст. 258 ЦК України до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства застосовується позовна давність в один рік, а відповідні приписи поширюються на спірні у даній справі правовідносини та відповідно заявлені вимоги.

В розрізі вказаного вище відповідач зазначив, що при зверненні 14.12.2018 до Броварського міськрайонного суду Київської області у справі №361/8505/18 позивач пропустив встановлений річний строк позовної давності, передбачений ст. 258 ЦК України в редакції, чинній на час такого звернення, тоді як позов у справі №911/307/21 позивачем подано до Господарського суду Київської області лише 28.01.2021, тобто більше ніж через чотири місяці після постановлення Броварським міськрайонним судом Київської області ухвали про закриття провадження у справі №361/8505/18.

Також відповідач зазначив, що у справі №361/8505/18 позивач звертався до суду як голова правління Громадської організації садівничого товариства «Мрія» та надавав, зокрема статут відповідної організації в редакції від 2004 року, тоді як у справі №911/307/21 позивач звернувся як голова правління Садівничого товариства «Мрія» та до позову долучив статут товариства в редакції 1989 року, яка на даний час є нечинною з огляду на прийняття у 2017 році нової редакції статуту товариства.

На підтвердження зазначеного вище відповідачем до відзиву на позов додано копії позовної заяви ОСОБА_1 до СТ «Мрія», адресованої Броварському міськрайонному суду Київської області.

Отже, на переконання відповідача, посилання позивача на ухвалу Броварського міськрайонного суду від 22.09.2020 не може бути підставою поновлення строку для подання позову у даній справі, як наслідок необхідним є застосування до спірних правовідносин строку позовної давності в один рік, зважаючи на відсутність аргументів позивача щодо обставин, що зумовили пропуск такого строку.

З огляду на вказане вище відповідач просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Своєю чергою, не погодившись із відповідними запереченнями відповідача, позивач зазначив, що жодних повідомлень про проведення зборів він не отримував, а тому і не міг надати жодних документів, у тому числі і щодо персональних даних.

Також позивач зазначив, що відповідачем не надано жодного документа на підтвердження обставин зняття позивача з посади голови правління товариства, а позивачу не зрозуміло, хто здійснював інформування членів про проведення зборів та порядок денний, а також за скільки часу до проведення таких зборів відбулось зазначене інформування.

В розрізі зазначеного вище, у тому числі доводів відповідача про ініціювання членами товариства проведення позачергових загальних зборів позивач зауважив на тому, що лише 21.10.2017 о 15:00 годині відповідачем відновлено списки членів товариства.

Так, посилаючись на викладену у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №916/2584/18 та від 06.02.2020 у справі №906/307/19 позицію, ОСОБА_1 зазначив, що спосіб повідомлення про проведення загальних зборів повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням повідомлення та, у випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок по доказуванню обставин повідомлення про проведення загальних зборів покладається на відповідача.

До того ж, на переконання позивача, за результатами проведених 21.10.2017 установчих зборів фактично прийнято рішення про реорганізацію товариства, оскільки створено обслуговуючий кооператив - Садівниче товариство «Мрія», тоді як жодних питань про припинення діяльності Садівничого товариства «Мрія» працівників об`єднання фірми «Мебель» та спеціального управління за станом благоустрою м. Київ не приймалось, як і не готувались жодні передавальні акти.

Поряд з тим позивачем зауважено, що установчими зборами по четвертому питанню порядку денного вирішено обрати ОСОБА_2 головою правління саме Обслуговуючого кооперативу Садівничого товариства «Мрія», тоді як і в ЄДР відповідач значиться як юридична особа з організаційно-правовою формою - садівниче товариство, а не обслуговуючий кооператив, а керівником зазначено ОСОБА_2 , що свідчить про здійснення реєстрації останнього як голови правління всупереч ст.ст. 87, 104, 106-108 ЦК України.

Стосовно ж строків позовної давності, позивач зазначив, що встановлений п. 8 ч. 2 ст. 258 ЦК України скорочений строк позовної давності застосовується лише до оскарження рішень товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю, а тому до рішень інших юридичних осіб підлягає застосуванню строк позовної давності у три роки.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, заслухавши заключне слово представників сторін, суд дійшов таких висновків.

Статтею 15 Цивільного кодексу України уноромовано, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено статтею 16 цього Кодексу.

Шляхом вчинення провадження у справах суд здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються, а тому, вирішуючи спір по суті, господарський суд має встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, для захисту якого звернувся позивач.

Поряд з тим позов, який у процесуальному сенсі є зверненням особи до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Підставами заявленого позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги та які складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів.

Оцінка ж предмету заявленого позову, відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача або охоронюваного законом інтересу, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

В основу обгрунтування позову ОСОБА_1 покладено обставини порушення його прав та інтересів як члена СТ «Мрія» та голови правління відповідного товариства, оскільки оскаржувані рішення прийнято на зборах, що скликано та проведено без дотримання передбаченого статутом порядку та без повідомлення позивача.

Водночас сторонами у даній справі не заперечено того, що станом на момент прийняття спірних рішень діяв статут СТ «Мрія» в редакції від 1989 року та того, що діяльність вказаного товариства наближена до діяльності кооперативів.

Так, на сьогодні садове товариство згідно з чинним законодавством України може створюватися у двох організаційно-правових формах: як кооператив і як громадська організація.

Поряд з тим використання для ведення садівництва, городництва та дачного господарства організаційно-правової форми споживчого або обслуговуючого кооперативу як юридичної особи, утвореної фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування відповідає суті вказаної діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 695/2665/16-ц (провадження №14-105цс20) та у постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі №187/1626/18 (провадження №61-12524 св 20).

Згідно частини першої статті 12 Закону України "Про кооперацію" одним з основних прав члена кооперативу є участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах.

Водночас згідно статті 8 Закону України "Про кооперацію" основним правовим документом, що регулює діяльність кооперативу, є статут.

Відповідно до пунктів 4, 12, 17, 18 статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року основним завданням садового товариства «Мрія» є організація колективного саду та використання його членами товариства для вирощування фруктів, ягід, овочів та іншої сільськогосподарської продукції, а також створення умов для культурного проведення часу співробітниками об`єднання і управління, а також їх сімей, зміцнення здоров`я і залучення підлітків до трудової діяльності.

До членів садівничого товариства можуть бути прийняті всі працівники, службовці об`єднання «Мебель» і спеціального управління, а також пенсіонери з числа осіб, раніше працюючих у цих організаціях в межах відведених ділянок (для об`єднання «Мебель» - 28, для спеціального управління - 14).

В окремих випадках вибуття з садівничого товариства члена товариства за станом здоров`я або інших поважних причин, що перешкоджають виконанню статуту товариства, один з членів сім`ї може вступити до товариства, якщо він спільно з ним користувався садовою ділянкою та приймав участь у її освоєнні.

Правління Садівничого товариства «Мрія» видає кожному члену товариства протягом місяця з дня прийняття членську книжку, до якої вносяться дані про виділену йому земельну ділянку, вступний, членський, пайовий внесок та інші необхідні відомості.

Член садового товариства має право, зокрема:

- брати участь в обговоренні питань, що розглядаються на загальних зборах членів товариства і засіданнях правління товариства, у тому числі пов`язаних з його діяльністю і поведінкою, а також вносити пропозиції щодо покращення роботи товариства;

- вибрати і бути вибраним в правління, ревізійну комісію товариства.

З наявних в матеріалах справи копій договорів дарування садового будинку та земельної ділянки від 23.12.2007 слідує, що ОСОБА_1 як обдарований набув права власності на садовий будинок та земельну ділянку в селі Літочки Броварського району в Садовому Товаристві «Мрія».

Вказані вище обставини не заперечено сторонами, у тому числі і відповідачем, який до того ж не спростовував під час розгляду даної справи того, що:

- при прийнятті 21.10.2017 о 15:00 годині позачерговими загальними зборами СТ «Мрія» рішення щодо відновлення реєстру членів вказаного товариства було враховано обставини ненадання членами товариства, зокрема ОСОБА_1 персональних даних;

- рішенням загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.2018, на підставі п. 3.7. СТ «Мрія», зокрема, з огляду на несплату членських внесків, ОСОБА_1 виключено з членів СТ «Мрія».

Отже, вказані вище обставини свідчать про наявність у ОСОБА_1 статусу члена СТ «Мрія» станом на 21.10.2017, тобто під час проведення установчих зборів та прийняття ними оскаржуваних позивачем рішень.

Судом визнаються неспроможними доводи відповідача про те, що прийом до членів товариства здійснюється на підставі письмової заяви з повідомленням персональної інформації для ідентифікації фізичної особи за рішенням загальних зборів товариства, позаяк положеннями статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року відповідного порядку вступу до членів товариства не передбачено.

В розрізі вказаного вище судом враховано, що наведений вище пункт 17 статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року також не встановлює відповідний порядок прийняття до членів товариства, зокрема шляхом подання письмової заяви та прийняття загальними зборами відповідного рішення, тоді як обставини видачі/невидачі правлінням товариства членської книжки не впливають на право участі у садівничому товаристві, тобто останнє не ставиться в залежність від наявності в учасника відповідної книжки.

Також згідно положень статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року право участі у садівничому товаристві не ставиться в залежність ані від надання особою/членом товариства особистих персональних даних, ані від включення його до реєстру членів товариства, з огляду на що судом відхиляються посилання відповідача на ненадання позивачем особистих персональних даних для включення до реєстру членів товариства та, відповідно, невключення позивача до такого реєстру рішенням позачергових загальних зборів 27.10.2017 (о 15:00 год).

Крім того, з урахуванням зазначеного вище, не узгоджуються з доктриною заборони суперечливої поведінки посилання відповідача на те, що рішенням загальних зборів СТ «Мрія» від 30.06.2018 виключено з членів товариства ОСОБА_1 , одночасно з доводами про відсутність в останнього статусу члена СТ «Мрія».

Пунктами 25, 28 статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року передбачено, що справами садівничого товариства управляють загальні збори членів, а в період між зборами - правління товариства.

Загальні збори, зокрема: приймають статут товариства, вносять в нього зміни і доповнення; обирають правління і ревізійну комісію товариства; вирішують питання про припинення діяльності товариства.

Загальні збори правомочні вирішувати питання, якщо на зборах присутні не менше 2/3 всіх членів товариства.

Загальні збори членів товариства скликаються правлінням не рідше 2 разів на рік, а позачергові збори - за вимогою не менш як 1/3 членів товариства (уповноважених) або ревізійною комісією товариства чи адміністрації і профкому об`єднання «Мебель» або спецуправління чи виконавчого комітету Броварської районної ради народних депутатів.

Так, положеннями вказаного вище статуту не врегульовано порядку та строків повідомлення членів товариства про проведення загальних зборів.

Водночас згідно ст. 15 Закону України «Про кооперацію» про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Як слідує зі змісту наявної в матеріалах справи копії протоколу позачергових загальних зборів СТ «Мрія» від 21.10.2017 (15-00 год) на вказаних зборах були присутні 20 членів товариства згідно з реєстром присутніх.

Також зі змісту вказаного вище протоколу слідує, що:

- при прийнятті рішення з першого питання порядку денного «правомірність та вибори голови і секретаря позачергових загальних зборів СТ «Мрія» виступив ОСОБА_2 та зауважив, що колишній голова ОСОБА_1 не передав новому правлінню ніяких документів щодо реєстру членів СТ «Мрія», а в державному реєстрі зберігаються застарілі дані станом на 1998 рік, відповідно до рішення правління СТ «Мрія» від 01.10.2017 необхідно проведення позачергових загальних зборів товариства по відновленню реєстру членів СТ «Мрія»;

- при прийнятті рішення з другого питання порядку денного «про відновлення реєстру членів СТ «Мрія» ОСОБА_7 зазначив, що з урахуванням прийнятих рішень кількість членів СТ «Мрія», внесених до реєстру членів СТ «Мрія», становить 32 особи.

Поряд з тим, зі змісту наявної в матеріалах справи копії протоколу установчих зборів №1 Садівничого товариства «Мрія» (організаційно правова форма обслуговуючий кооператив) від 21.10.2017 (16-00 год) слідує, що на вказаних зборах присутній 21 член товариства з правом вирішального голосу згідно з реєстром присутніх.

Сторонами даної справи не заперечено, що загальні збори, які проведено 21.10.2017 о 16:00 год та на яких прийнято спірні рішення, були позачерговими, попри визначення у проколі №1 таких зборів як установчих.

Також учасниками відповідного спору не заперечено тих обставин, що позивач на вказаних вище зборах присутнім не був та участі у прийнятті відповідних рішень не приймав.

Приписами статтей 73, 74, 76, 77, 78, 86 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В розрізі зазначених вище норм процесуального права суд вважає за необхідне вказати що:

- принцип стандарту доказування передбачає покладання тягаря доказування на сторони та, водночас, не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує;

- надаючи оцінку доказам та вирішуючи питання про їх прийнятність, суд виходить з критеріїв їх належності, допустимості, достовірності, тоді як доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідні обставини, на які посилаються сторони, мають бути підтверджені належними доказами;

- обов`язок доказування треба розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, зі збирання та надання доказів для підтвердження власних доводів, що має на меті усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи;

- судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому, тоді як належність доказів - спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини, тобто під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання;

- надання оцінки доказам є виключною компетенцією суду, а принцип оцінки доказів "поза розумним сумнівом" полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Однак суду не надано належних та достовірних доказів на підтвердження обставин повідомлення ОСОБА_1 про проведення 21.10.2017 позачергових загальних зборів, зокрема установчих зборів, що відбулись у відповідний день о 16:00 годині із відповідним порядком денним.

Посилання ж відповідача на те, що статутом не передбачено строків та порядку повідомлення про проведення зборів членів кооперативу судом визнаються неспроможними, позаяк відсутність відповідного порядку у статуті товариства, як основному локальному акті, що регулює діяльність садового товариства, не виключає можливість застосування відповідного нормативно-правового акту для врегулювання спірних правовідносин, оскільки своєчасне та належне повідомлення члена кооперативу про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень зборами, аби кожен з його членів міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні.

Судом враховано, що визначення статтею 15 Закону України «Про кооперацію» строку повідомлення про проведення загальних зборів не нівелює наявність обов`язку повідомити члена кооперативу про проведення, зокрема, позачергових зборів взагалі у будь-який можливий спосіб та строк, оскільки вказана норма закону оперує такими поняттями як чергові та позачергові загальні збори, а правило ж стосовно строку повідомлення стосується загалом загальних зборів.

Доводи ж відповідача про обізнаність інших членів товариства з проведенням таких зборів, що виявилось у прибутті та участі таких осіб на відповідних зборах 21.10.2017, жодним чином не підтверджують обставин обізнаності саме позивача про проведення вказаних зборів та їх порядок денний.

Доказово не підтверджені аргументи відповідача про розміщення оголошення на дошці оголошень та шляхом усного повідомлення судом оцінюються критично, оскільки такий спосіб не може достеменно забезпечити достовірність тверджень про ознайомлення адресата інформації з відповідним повідомленням, тобто про принаймні теоретичну можливість позивача бути обізнаним як із самим фактом розміщення повідомлення на дошці оголошень, так і з відповідним текстом оголошення.

Поряд з тим, з огляду на положення статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року та визначену рішенням позачергових загальних зборів від 21.10.2017 (о 15-00 год) загальну кількість членів СТ «Мрія» - 32 особи, суд дійшов висновку, що для правомочності проведених 21.10.2017 о 16:00 годині зборів участь у них мали приймати 22 члена, що відповідно є 2/3 від 32 членів та складає 21,33.

Водночас, як було зазначено вище, у змісті протоколу №1 від 21.10.2017 16-00 год вказано, що на відповідних зборах присутній 21 член.

За таких обставин, оскільки участь у загальних зборах 21.10.2017 (о 16-00 год) приймала 21 особа від необхідної кількості 22 (21,33) осіб, суд дійшов висновку про неправомочність вказаних зборів, що свідчить про невідповідність їх проведення вимогам статуту, у тому числі щодо прийняття такими зборами відповідних рішень.

Доводи відповідача на встановлення відповідно необхідного кворуму на загальних зборах 21.10.2017 о 15:00 годині, а також погодження із вказаним усіма присутніми на зборах членами товариства визнаються судом неспроможними, позаяк саме по собі погодження учасників попередніх зборів про їх правомочність не свідчить про правомочність, у розумінні положень статуту товариства, наступних зборів.

В розрізі зазначеного вище також відхиляються посилання відповідача на передбачену ст. 15 Закону України «Про кооперацію» кількість членів для правомочності зборів - більше половини членів, оскільки статутом СТ «Мрія» в редакції від 1989 року, який є основним правовим документом, що регулює діяльність відповідного товариства передбачено іншу кількість осіб для встановлення правомочності загальних зборів, а вказані статутні положення не суперечать закону у відповідній частині.

З огляду на вказане вище, суд дійшов висновку про обгрунтованість доводів позивача стосовно порушення його прав як члена товариства вказаними вище рішеннями, які за своїм змістом стосуються питань управління товариством та відносяться до встановлених статутом прав члена товариства.

Стосовно ж доводів позивача про порушення порядку скликання зборів - за вимогою не менш як 1/3 членів товариства, то судом визнаються недоведеними вказані аргументи з огляду на наявну на зборах кількість членів товариства і їх волевиявлення у проведенні таких зборів, а також відсутність у статуті товариства та законі конкретно визначеної форми вимоги, за якою членами товариства скликаються відповідно позачергові збори.

Також визнаються судом безпідставними покладені в основу обгрунтування позову доводи позивача про порушення його прав як голови правління з огляду на положення п. 29 статуту та можливість здійснення дострокових перевиборів лише на вимогу не менше ј членів товариства або ревізійної комісії, з огляду на таке.

Згідно п. 29 статуту СТ «Мрія» в редакції від 1989 року правління вибирається з членів товариства строком на 2 роки у кількості не менше 5 чоловік. Зі свого складу правління вибирає голову, заступників секретаря та казначея.

Перевибори правління можуть бути проведені достроково на вимогу не менше ј членів товариства або ревізійної комісії чи адміністрації і профкому об`єднання «Мебель» або спецуправління чи виконавчого комітету Броварської районної ради народних депутатів.

Сторонами даної справи не заперечено та не спростовано тих обставин, що позивач виконував повноваження голови правління з 1997 року, попри те доказів переобрання позивача на посаду голови правління зі спливом двох років з 1997 року та у будь-який інший час надалі суду не надано, що свідчить про непоширення на спірні правовідносини передбаченого п. 29 статуту порядку дострокового переобрання голови правління.

В розрізі вказаного вище залишаються поза увагою доказово недоведені посилання відповідача на підробку підписів головуючого зборів та секретаря зборів ОСОБА_11 на протоколі №1 від 30.06.1997 та витягу з нього, а також на зловживання позивачем своїми повноваженнями голови правління.

Зазначене ж вище не спростовує встановлених судом обставин неповідомлення позивача про проведення 21.10.2017 о 16:00 зборів та відсутність їх правомочності, як наслідок порушення прав позивача як члена товариства.

З огляду встановлених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість вимоги позивача про визнання недійсними рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині.

Судом визнаються неспроможними доводи відповідача стосовно того, що позивачем не вказано конкретних норм закону та не наведено обставин щодо їх порушення, оскільки, як зазначено судом вище, позивачем викладено доводи та обставини щодо порушення його прав, тоді як згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") неправильна юридична кваліфікація сторонами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм.

Що ж до клопотання відповідача про застосування наслідків пропуску строків позовної давності слід зазначити таке.

За приписами ст. ст. 256, 257, 261 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Водночас відповідно до ст. ст. 253, 254 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язують його початок.

Строк, що визначений роками, спливає у відповідні місяць та число останнього року строку.

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку, що трирічний строк позовної давності на звернення до суду з вимогою про визнання недійсними рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині, почався з 22.10.2017 та відповідно сплив 22.10.2020.

Поряд з тим Законом України від 30.03.2020 №540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.".

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (з подальшими змінами та доповненнями) з 12.03.2020 на усій території України запроваджено карантин, який неодноразово продовжувався відповідними постановами Кабінету Міністрів України та станом як на момент звернення позивача до суду із відповідним позовом - 28.01.2021, так і на час розгляду даної справи не припинено.

Отже, з огляду на вказані вище приписи норм права та встановлені обставини, суд дійшов висновку, що позовну давність щодо вимоги позивача про визнання недійсними рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині, не пропущено.

Судом визнаються безпідставними та не приймаються доводи відповідача про необхідність застосування до спірних правовідносин річного строку позовної давності, встановленого п. 8 ч. 2 ст. 258 Цивільного кодексу України, оскільки скорочений строк позовної давності щодо вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства встановлено відповідною нормою згідно Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", що набув чинності 17.06.2018, і такий строк застосовується лише до оскарження рішень товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю та не застосовується до вимог про визнання недійсним рішення інших юридичних осіб. Аналогіна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №904/686/19.

За таких обставин, враховуючи встановлені судом обставини порушення під час проведення 21.10.2017 о 16:00 годині зборів та наявність підстав для захисту порушеного права позивача, суд дійшов висновку про задоволення вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині.

Що ж до заявлених як похідних вимог позивача про визнання протиправним та скасування запису державного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснений 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", який містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, слід зазначити таке.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу-підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів.

Пунктом 2 частини першої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі, зокрема, судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу, визнання повністю або частково недійсними зміни до установчих документів юридичної особи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №904/5857/17 викладено правову позицію, згідно з якою особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до ЄДР недостовірних відомостей може вимагати їх захисту через корегування відомостей ЄДР та відображенні в ЄДР відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення та захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в ЄДР (пункт 2 частини першої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань"). У такому випадку, якщо суд встановить, що суб`єкт державної реєстрації вчинив запис в ЄДР за зверненням належного заявника, на підставі всіх необхідних для реєстрації документів відповідно до закону та відсутності встановлених законом підстав для відмови в державній реєстрації, це не є перешкодою для скасування в судовому порядку недостовірного запису в ЄДР, наявність якого порушує корпоративні права чи законні інтереси позивача.

З наявних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей слідує, що 06.11.2017 державним реєстратором Броварської районної державної адміністрації Київської області Дрогань К.В. проведено державну реєстрацію змін інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою, зміну керівника або відомостей про керівника юридичної особи, зміну фізичних осіб або зміну відомостей про фізичних осіб-платників, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. Вказана державна реєстрація проведена за номером запису 4004897.

Сторонами даного спору не заперечено того, що вказану вище реєстраційну дію проведено на підставі рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині.

З огляду на вказане вище, оскільки реєстраційну дію стосовно юридичною особи - СТ «Мрія», проведено на підставі рішень установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, які визнано недійсними, суд дійшов висновку про обгрунтованість та задоволення вимоги позивача про скасування запису державного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійсненого 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", який міститься в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Стосовно ж вимоги позивача про визнання вказаного вище запису протиправним, суд вважає за необхідне зазначити, що зазначена вимога є вимогою про встановлення юридичного факту, який може встановлюватися лише як елемент оцінки фактичних обставин справи при розгляді господарськими судами спору про захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів.

Оскільки вимога щодо встановлення певних фактів, не може бути самостійним предметом розгляду в господарському суді, позаяк до повноважень останнього не належить встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимоги позивача про визнання протиправним запису державного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснених 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", які містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судовий збір за подання позову в частині вимог про визнання рішень надійсними та скасування запису покладається судом на відповідача у повному обсязі, розмір якого визначено як за 1,5 немайнові вимоги відповідно до ставок сплати судового збору, встановлених на час звернення позивача до суду, та стягується в дохід бюджету, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст.ст. 12, 129, 233, 236, 237, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) задовольнити частково.

2. Визнати недійсними рішення установчих зборів Садівничого товариства "Мрія" №1 від 21.10.2017, що проведені о 16-00 годині.

3. Скасувати запис державного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійсненого 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", який міститься в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

4. У задоволенні вимоги про визнання протиправним запису державного реєстратора Броварської районної державної адміністрації Київської області - Дрогань К.В., здійснених 06.11.2017 щодо державної реєстрації змін до відомостей про Садівниче товариство "Мрія", які містяться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, про що зроблено запис 4004897 в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, відмовити.

5. Стягнути з Садівничого товариства "Мрія" (село Літочки, СТ "МРІЯ", Броварський р-н, Київська обл., 07410, ідентифікаційний код 37014857) в доход Державного бюджету України 3405 (три тисячі чотириста п`ять) грн. 00 коп. судового збору.

6. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку - до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 06.01.2022.

Суддя В.А. Ярема