ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2021 р. Справа№ 910/18902/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Куксова В.В.

Тищенко А.І.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські електромережі

на рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 (головуючий суддя Бондарчук В.В., повний текст рішення складено та підписано 03.06.2021)

за позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські електромережі

до Управління освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство Група впроваджень проекту з енергозбереження в адміністративних і громадських будівлях м. Києва виконавчого органу Київської міської ради

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю Класика комфорту

про стягнення 198 898,01 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (далі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Управління освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (далі Управління/відповідач) про стягнення 198 898,01 грн вартості необлікованої електричної енергії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за період з 11.07.2019 по 18.12.2019 відповідачу нараховано вартість необлікованої електричної енергії на суму 198 898,01 грн на підставі акту порушення ПРРЕЕ № 00576 від 18.12.2019.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості, суд першої інстанції дійшов наступних висновків:

- позивачем при складанні акту порушення № 00576 від 18.12.2019 не дотримано вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, відповідно суд не приймає цей доказ як належний та допустимий в розумінні ст. 76, ст. 77 ГПК України;

- матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження повідомлення відповідача про проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення № 00576 від 18.12.2019;

- як вбачається з розрахунку вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом порушень Правил користування електричною енергією №00576 від 18.12.2019, позивачем здійснено розрахунок за 161 день, що суперечить положенням п. 8.4.8. ПРРЕЕ.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням місцевого суду, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до наступного:

- суд першої інстанції дійшов неправильного на переконання скаржника висновку, що при складанні акту про порушення №00576 від 18.12.2019 не дотримано вимог п. 8.2.5. ПРРЕЕ та безпідставно не прийнято цей доказ як належний та допустимий у розумінні ст.. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України;

- апелянт наполягає, що він у встановленому порядку повідомив відповідача про дату та час засідання комісії;

- при проведенні розрахунку обсягу та вартості не облікової електричної енергії позивач повністю виконав вимоги п. 8.4.8. ПРРЕЕ та правомірно здійснив нарахування за заявлений період.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.06.2021 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В. В., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.06.2021 у справі №910/18902/20 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20, розгляд якої ухвалено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Учасникам справи повідомлено про право подати відзив на апеляційну скаргу, відповідь на відзив, заяви, клопотання, заперечення та встановлено строки на їх подання.

11.08.2021 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від Управління освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Узагальнені доводи відзиву зводяться до наступного:

- в період, за який позивач здійснює нарахування за недораховану електроенергію, є часом, коли надавались послуги з приєднання електроустановок нежитлової споруди по договору ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» та КП «Група впроваджень проекту з енергозбереження в адміністративних і громадських будівлях м. Києва», без участі управління освіти, чим спростовуються доводи апелянта щодо правильності нарахування вартості електроенергії;

- акт №00576 від 18.12.2019 складено з порушенням вимог ПРРЕЕ та він не може бути належним доказом у справі, оскільки вказана в ньому особа Волдаєв О.І. не має жодного відношення та не є уповноваженою особою Управління освіти, чим порушено вимоги п. 8.2.5. ПРРЕЕ.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/3760/21 від 25.08.2021, у зв`язку з перебуванням судді Яковлєва М.Л. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2021 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В.В. та Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.08.2021 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 прийнято до свого провадження колегією суддів у визначеному складі.

Треті особи свої процесуальним правом на надання пояснень щодо апеляційної скарги не скористались.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (надалі ГПК України) у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Так, згідно з ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів дійшла висновку про необхідність вийти за межі граничного процесуального строку розгляду даної справи, здійснивши її розгляд у розумний строк, застосувавши ст.ст. 2, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3 Конституції України та ст.ст. 2, 11 ГПК України.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 04.04.2019 між Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» (далі - оператор системи розподілу) та Управлінням освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (далі - споживач) укладено договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, шляхом звернення із заявою-приєднання, відповідно до умов якого оператор системи розподілу надає послуги з розподілу (передачі) електричної енергії за технічними даними паспорту точки розподілу електричної енергії (додаток 2) за об`єктом споживача нежитлове приміщення за адресою: м. Київ, вул. Березняківська, 26-А.

Цей Договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу (передачі) електричної енергії споживачам як послуги оператора системи розподілу. Цей договір укладається сторонами, з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно із заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору.

Умови договору розроблені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), та є однаковими для всіх споживачів.

Відомості про засіб (засоби) вимірювання обсягу електричної енергії, що використовується на об`єкті (об`єктах) споживача, зазначаються разом із енергетичними ідентифікаційними кодами (ЕІС кодами) в додатку 3 до цього договору (п. 2.2. договору).

В п. 8.6. договору встановлено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача, споживач сплачує оператору системи розподілу вартості необлікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Пунктом 8.9. договору передбачено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку, Кодексу систем розподілу, Кодексу системи передачі, Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформляється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання відповідного акту.

Документом, що підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки споживачу є акт № 881 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1 000В від 15.05.2019, відповідно до якого на об`єкті за адресою: вул. Березняківська, 26 А, наявний засіб обліку електричної енергії № 02511409 та встановлені пломби на клемній кришці лічильника електроенергії № 02511409 С45683351, на ввідному комутаційному пристрої С45683352, на дверцятах шафи С45683353.

Як стверджує позивач, 18.12.2019 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» у присутності представника підрядної організації Волдєва О.І., на об`єкті за адресою: м. Київ, вул. Березняківська, 26А, нежитлове приміщення, виявлено порушення підпункту 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: відсутність лічильника № 02511409 та пломб ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» С45683351, С45683352, С45683353, про що позивачем складено акт порушення № 00576 від 18.12.2019.

Звернувшись з даним позовом, позивач посилається на те, що 18.12.2019 позивачем складено акт про усунення порушення ПРРЕЕ №00576 та акт № 4133 технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1 000В, які також підписані представником підрядної організації Волдєвим О.І.

За твердженням ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», останнє направило рекомендованим листом на адресу відповідача повідомлення про дату, час та місце проведення засідання комісії з розгляду акту порушення №00576 від 18.12.2019, яке було призначено на 15.01.2020.

15.01.2020 відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 00576 від 18.12.2019, яке оформлене протоколом № 1857, у якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача Педченко І.В., проте у графі «З протоколом ознайомлений, копію протоколу, розрахунок і рахунок отримав представник споживача», підпис Педченко І.В. відсутній.

Комісією з розгляду акту порушення ПРРЕЕ прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктами № 8.4.10 та за формулою № 4 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 37,50 кВт (згідно договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, Кв=0,6. Період нарахування з 11.07.2019 по 18.12.2019 (з дати підписання додатку №3). Всього підлягає до сплати: за недораховану електроенергію 198 898,01 грн.

16.01.2020 позивачем направлено на адресу відповідача копію протоколу комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 1857 від 15.01.2020, розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку, рахунок для оплати недорахованої електричної енергії, акт прийняття-передавання товарної продукції.

Позивач зазначає, що відповідачем рахунок на оплату недорахованої електричної енергії не сплачено, у зв`язку з чим він звернувся до суду з цим позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 198 898,01 грн.

У свою чергу, відповідач, заперечуючи щодо позовних вимог, зазначав, що акт порушення №00576 від 18.12.2019 складено за відсутності його представника, а також відповідач вважає, що позивачем невірно здійснено розрахунок недорахованої електроенергії.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та оцінивши доводи сторін, погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, в тому числі: про надання послуг з розподілу.

Згідно з ч. 1 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач має право, в тому числі, купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.

Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, в тому числі: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 № 312 (надалі ПРРЕЕ) у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ визначено наступне: у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

18.12.2019 уповноваженими представниками позивача в присутності представника підрядної організації Волдяєва О.І., на об`єкті за адресою: м. Київ, вул. Березняківська, 26А, нежитлове приміщення, виявлено порушення підпункту 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: відсутність лічильника № 02511409 та пломб ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» С45683351, С45683352, С45683353, про що позивачем складено акт порушення № 00576 від 18.12.2019 (а.с.57-58).

Судом перевірено вказаний доказ та встановлено, що акт порушення № 00576 від 18.12.2019 складено за відсутності представника відповідача.

Зокрема, у графі «з актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» міститься підпис Волдяєва О.І., при цьому, судом встановлено, що цей акт підписаний вказаною особою, однак без зазначення представником якої саме підрядної організації він є, а також будь-яких відомостей щодо посвідчення цієї особи або надання повноважень з боку відповідача.

За вказаних обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем при складанні акту порушення № 00576 від 18.12.2019 не дотримано вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, відповідно судом не прийнято цей доказ як належний та допустимий в розумінні ст. 76, ст. 77 ГПК України.

Апелянт заперечує щодо вказаного висновку, зазначаючи, що судом безпідставно не прийнято цей доказ як належний та допустимий, оскільки в розумінні п. 8.2.5. ПРРЕЕ акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), а тому на переконання апелянта Волдаєв О.І. в розумінні вказаних приписів є «іншою особою».

Статтею 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до вимог ст.ст. 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З вказаними доводами скаржника апеляційний суд не вбачає за можливе погодитись, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що вказана особа Волдаєв О.І. є уповноваженою особою підрядної організації.

Крім того, судом враховано доводи відповідача щодо того, що Волдаєв О.І. не має жодного відношення та не є уповноваженою особою Управління освіти, а позивачем протилежного не доведено.

В п. 8.2.6. ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як встановлено судом, що 15.01.2020 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення № 00576 від 18.12.2019, яке оформлене протоколом № 1857.

Перевіривши матеріали справи та врахувавши доводи сторін, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в тому, що матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження повідомлення відповідача про проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення № 00576 від 18.12.2019.

Водночас, з огляду на встановлені вище обставини щодо неналежності акту порушення №00576 як доказу на підтвердження того, що Волдяєв О.І. є уповноваженим представником відповідача, доводи позивача щодо повідомлення відповідача про проведення засідання комісії з посиланням на підпис Волдяєва О.І на додатку акту порушення №00576 відповідно підлягають відхиленню.

Крім того, як було зазначено вище, у протоколі № 1857 зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача Педченко І.В., проте у графі «З протоколом ознайомлений, копію протоколу, розрахунок і рахунок отримав представник споживача», підпис Педченко І.В. відсутній, а тому суд приймає критично доводи апелянта щодо повідомлення споживача про розгляд акту про порушення на засіданні комісії.

Разом з тим, з протоколу № 1857 засідання комісії по розгляду акта про порушення №00576 вбачається, що комісією прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктами № 8.4.10 та за формулою № 4 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 37,50 кВт (згідно договору). Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, Кв=0,6. Період нарахування з 11.07.2019 по 18.12.2019 (з дати підписання додатку №3). Всього підлягає до сплати: за недораховану електроенергію 198 898,01 грн.

Згідно п. 8.4.8. ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), зокрема, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Проте, суд першої інстанції обґрунтовано наголосив, що як вбачається з розрахунку вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом порушень Правил користування електричною енергією №00576 від 18.12.2019, позивачем здійснено розрахунок за 161 день, що суперечить положенням п. 8.4.8. ПРРЕЕ, чим спростовуються відповідні доводи апелянта щодо дотримання вказаних вимог при розрахунку обсягу та вартості не облікованої електроенергії.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення з Управління освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації вартості недорахованої електроенергії в розмірі 198 898,01 грн з підстав їх необґрунтованості.

Колегія суддів наголошує, що в апеляційній скарзі позивач не наводить обґрунтованих доводів щодо підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення повно та всебічно досліджено обставини справи, дано їм належну правову оцінку, висновки суду є вмотивованими, а тому доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

За приписами ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Дослідивши вищенаведені обставини, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний господарський суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до частини 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 р. N 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 р. N3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки відповідають дійсним обставинам справи і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається.

Колегія суддів зазначає про те, що при апеляційному перегляді не встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права щодо винесення судом першої інстанції рішення.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 86, 123, 126, 129, 269, 270, 275, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/18902/20 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи № 910/18902/20 повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді В.В. Куксов

А.І. Тищенко