РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.10.2021Справа № 910/11372/21

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ГЛОРІЯ ПАРК"

про визнання недійсними рішення загальних зборів

Представники учасників справи:

Від позивача: Стеценко Т.М.;

Від відповідача: Халупний А.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ГЛОРІЯ ПАРК" (далі - відповідач) про визнання недійсними з моменту прийняття усіх рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ГЛОРІЯ ПАРК" які відбулися 21.06.2020, оформлені протоколом №21/06/20 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що при проведенні вказаних загальних зборів було допущено наступні порушення:

- питання № 1, 2. 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10-15, 18, 19, 14 викладені у індивідуальному листку та протоколі № 21/06/20 відмінні від первинних питань та відповідно не включені до порядку денного на зборах;

- письмове опитування проведено з порушення строків встановлених у п.8 та п.9 розділу ІІІ Статуту ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" та ч.8 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»;

- індивідуальні листки письмового опитування співвласників не містять дати проведення опитування, а також відсутні відомості щодо особи, яка проводила опитування та підпис такої особи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/11372/21, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 11.08.2021.

26.07.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшли письмові пояснення.

04.08.2021 через електронну пошту Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

09.08.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

Представник позивача у підготовчому засіданні 11.08.21 подав клопотання про долучення доказу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.21, яку занесено до протоколу судового засідання, відкладено підготовче засідання по справі № 910/11372/21 на 13.09.21.

27.08.2021 через електронну пошту Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

10.09.2021 засобами поштового зв`язку до Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти заявлених позовних вимог та вказав, що позивачем не доведено належними до допустимими доказами порушення норм закону та статуту при проведенні загальних зборів

Крім того, відповідач вказав, що позивач не обґрунтував чим порушено його права прийнятим рішень, яке оформлено протоколом № 21/06/20 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 04.10.2021.

04.10.2021 через електронну пошту суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

04.10.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2021, яку занесено до протоколу судового засідання, оголошено перерву по розгляду справи по суті до 20.10.2021.

19.10.2021 через електронну пошту суду від представника позивача надійшли письмові пояснення по справі.

20.10.2021 через електронну пошту суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

20.10.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про намір у встановлений законом строк подати додаткові докази на понесення витрат на правничу допомогу та клопотання про долучення Постанови Північного апеляційного Господарського суду від 04.10.2021 у справі № 910/16966/20.

Представник позивача у судовому засіданні 20.10.2021 підтримав заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача у судовому засіданні 20.10.2021 заперечив проти заявлених позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі Смірнова проти України).

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

В судовому засіданні 20.10.2021 судом завершено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва прийшов до висновку про можливість ухвалення рішення у даній справі у відповідності до приписів ч.ч. 4, 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОЛЕГО ЕСТЕЙТ" (позивач) є власником нежитлового приміщення, група приміщень №1, загальною площею 223,1 кв.м. за адресою: м. Київ, вулиця Олександрівська, будинок 1, приміщення 1 та нежитлового приміщення, група приміщень № 2, загальною площею 190,5 кв.м., за адресою: м. Київ, вулиця Олександрівська, будинок 1, приміщення 2, що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №98471116 та №98468085.

21.06.2020 були проведені загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку розташованого за адресою: 03062, м. Київ, вул. Нивська, буд.4-г ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК", оформлені протоколом №21/06/20, дата проведення загальних зборів: 21.06.2020, дата формування протоколу загальних зборів: 16.07.2020.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що при проведенні вказаних загальних зборів було допущено наступні порушення:

- питання № 1, 2. 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10-15, 18, 19, 14 викладені у індивідуальному листку та протоколі № 21/06/20 відмінні від первинних питань та відповідно не включені до порядку денного на зборах;

- письмове опитування проведено з порушення строків встановлених у п.8 та п.9 розділу ІІІ Статуту ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" та ч.8 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»;

- індивідуальні листки письмового опитування співвласників не містять дати проведення опитування, а також відсутні відомості щодо особи, яка проводила опитування та підпис такої особи;

- 13 062, 46 м. кв площі не можуть бути враховані під час підрахунку голосів.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з наступних підстав.

Відповідно до п.3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" № 2866-III від 29.11.2001.

Відповідно до частини другої статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 Цивільного кодексу України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства (частина перша статті 98 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Враховуючи те, що позивач є власником нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, прийняттям рішень, що стосуються діяльності юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 813/6286/15, від 06.02.2019 у справі № 462/2646/17 та від 02.10.2019 у справі № 501/1471/16-ц.

Як встановлено судом, 21.06.2020 проведені загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку розташованого за адресою: 03062, м. Київ, вул. Нивська, буд.4-г ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК", оформлені протоколом № 21/06/20, дата проведення загальних зборів: 21.06.2020, дата формування протоколу загальних зборів: 16.07.2020.

Згідно із протоколом № 21/06/20: загальна кількість співвласників квартир та нежитлових приміщень в багатоквартирних будинках Об`єднання: 543 особи; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків Об`єднання: 33 765,88 кв.м.; всього у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 89 квартир та приміщень, що еквівалентно голосам власників квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирних будинків Об`єднання в кількості 6359,1 кв.м.; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 195 квартир та приміщень, що еквівалентно голосам власників квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирних будинків Об`єднання в кількості 13135,25 кв.м.

Відповідно до частини 5 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Проте, рішення загальних зборів можуть бути оскаржені в судовому порядку (частина 8 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Статтею 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.

Тобто, якщо хоча б один співвласник обґрунтовано не погоджується з рішенням більшості, прийнятим на загальних зборах, він може звернутися до суду за місцезнаходженням ОСББ з позовною заявою про визнання недійсним певного рішення або частини рішення ОСББ.

У відповідності до ч.3 ст.10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Частиною 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Аналогічні положення містяться у п.5 розділу ІІІ Статуту ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

Так, у повідомленні про проведення загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" про проведення 21.06.2020 загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирних будинків, що розташовані за адресами: м. Київ, вул. Нивська, 2Л, вул. Нивська, 4Г, вул. Олександрівська,1 наведено проєкт порядку денного зборів:

1.Організаційні питання (обрання голови та секретаря загальних зборів).

2.Звіт Голови правління ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" за 9 місяців фінансово-господарської діяльності в період з 01.04.2019 по 31.12.2019.

3. Звіт ревізійної комісії і затвердження кошторису за 2019 рік якщо є перевитрата.

4. Переобрання членів правління. Переобрання членів ревізійної комісії.

5. Обрання моделі договірних відносин ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" з постачальниками комунальних послуг.

6. Затвердження структури, розміру та порядку сплати внесків.

7. Затвердження заробітної плати Голови правління ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

8. Затвердження кошторису ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" на 2020 рік.

9. Охорона комплексу. Затвердження окремого внеску на охорону.

10. Відеоспостереження. Затвердження окремого внеску.

11. Гаряче водопостачання. Пошук шляхів реалізації.

12. Затвердження Правил проживання в ЖК.

13. Обмеження використання спільного майна боржниками (обмеження використання загально-будинкових мереж електро - та водопостачання).

14. Обмеження правил доступу у внутрішній двір відвідувачам офісу ТОВ "ПРОЛЕГО ЕСТЕЙТ".

15. Забезпечення умов використання умов закритого двору.

16. Компенсацію додаткових послуг по прибиранню та відновленню спільного майна порушниками.

17. Розподіл повноважень щодо прийняття рішень стосовно використання спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники секції багатоквартирного будинку).

18. Встановлення кнопки вільного виходу з території ЖК на вул. Нивська.

19. Використання цифрового підпису.

20. Встановлення штучного покриття дитячого майданчика. Затвердження окремого внеску.

Згідно із протоколом №21/06/20 загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК", 21.06.2020 відбулися загальні збори із наступним порядком денним:

1. Про обрання голови та секретаря Загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" та членів лічильної комісії.

2. Про затвердження звіту голови правління ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

3. Про затвердження звіту ревізійної комісії і кошторису за 2019 рік.

4. Про виключення та обрання нових членів правління та ревізійної комісії ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

5. Про обрання моделі договірних відносин ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" з постачальниками.

6. Про затвердження внеску на управління багатоквартирними будинками ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" (утримання будинку та прибудинкової території).

7. Про затвердження розміру заробітної плати для Голови правління ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

8. Про затвердження кошторису ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" на 2020 рік.

9. Про удосконалення системи управління та контролю доступу до периметру Будинків ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

9.1. Про забезпечення охороною будинків в ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" і затвердження внеску з 1 м2.

9.2. Про забезпечення охороною будинків в ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" і затвердження внеску з квартири або приміщення.

10. Про технічне переоснащення внутрішньобудинкових систем контролю доступу та відеоспостереження.

11. Про підключення будинків ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" до централізованого гарячого водопостачання.

12. Про затвердження правил проживання в будинках ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

13. Про надання повноважень правлінню на встановлення обмеження використання спільного майна боржникам.

14. Про встановлення обмежень в доступі до внутрішнього двору.

15. Про забезпечення виконання умов закритих дворів.

16. Про компенсацію додаткових послуг по прибиранню та відновленню спільного майна порушниками.

17. Про розподіл повноважень щодо прийняття рішень стосовно використання спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники секції багатоквартирного будинку).

18. Про встановлення системи вільного виходу з внутрішньої території житлового комплексу ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

19. Про використання цифрового підпису в діяльності ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

20. Про встановлення штучного покриття дитячого майданчика. Затвердження окремого внеску.

21. Про надання повноважень голові правління оформити право постійного користування на земельну ділянку.

Позивач у позові зазначає, що питання № 1, 2. 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10-15, 18, 19, 14 викладені у індивідуальному листку та протоколі № 21/06/20 відмінні від первинних питань та відповідно не включені до порядку денного на зборах.

Проаналізувавши порядок денний, вказаний відповідачем у повідомленні про скликання загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" та порядок денний, визначений в протоколі загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" № 21/06/20, судом встановлено, що винесені на порядок денний питання № 1, 2. 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10-15, 18, 19, 14 фактично є тотожними.

Так, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;

- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Безумовними підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

- відсутність протоколу загальних зборів.

Зазначена правова позиція висловлена в пунктах 2.12, 2.13. постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 № 4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" та у постановах Верховного Суду від 18.06.2020 у справі №922/1393/19, від 22.01.2020 у справі №915/99/19.

Відповідно до частин 2-3 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

За приписами частини 4 статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше, ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Системний аналіз положень Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» дає підстави вважати, що повідомлення про проведення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (надалі ОСББ) передбачене законодавцем задля повідомлення співвласників про попередній, орієнтовний перелік питань, які будуть винесені на голосування на загальних зборах. Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не визначає, що проект порядку денного повинен повністю бути тотожним переліку запитань, які в подальшому будуть винесені на вирішення загальних зборів.

Із матеріалів справи та пояснень сторін вбачається, що позивач перед проведенням загальних зборів жодних заперечень проти проєкту порядку денного не висунув.

Щодо посилання позивача у відповіді на відзив на ч. 5 ст. 33 Закону України «Про Товариства з обмеженою відповідальністю», суд зазначає наступне.

Порядок і процедура скликання та проведення загальних зборів в ОСББ врегульовані спеціальним нормативно-правовим актом Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Вичерпність регулювання Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» процедури скликання і проведення загальних зборів в ОСББ підтверджується положеннями частини 1 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», згідно якого якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

У свою чергу, Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», як і встановлений ним порядок проведення загальних зборів, є спеціальним актом законодавства по відношенню до Законів України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» і «Про акціонерні товариства», що виключає застосування аналогії закону.

За загальним правилом, вирішуючи, яка норма права підлягає застосуванню, перевага надається спеціальній нормі, перед загальною.

Про необхідність застосування спеціального закону перед загальним неодноразово зазначав і Верховний Суд, зокрема у постанові від 09.11.2018 у справі № 263/15749/16-а: «…при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» від 25.03.1999 р., п. 15 рішення у справі "Баранкевич проти Росії" від 26.07.2007 р. тощо)».

Вказану позицію підтримує також Верховний Суд у постановах від 29.01.2019 у справі № 807/257/14, від 17.03.2021 у справі № 522/908/16-ц, від 03.03.2021 у справі № 522/799/16-ц.

Отже, суд не вбачає порушень порядку скликання загальних зборів ОСББ, оскільки такі загальні збори були проведені у відповідності до вимог Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а доводи позивача, натомість, зводяться до необхідності застосування норм права, які не регулюють спірних правовідносин.

Щодо процедури письмового опитування співвласників, суд зазначає наступне.

Згідно із частинами 10-11 статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Аналогічні положення щодо строку проведення письмового опитування містяться у п.9 розділу ІІІ Статуту ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК".

Згідно із ч.8 ст.10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.

Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Дослідивши надані відповідачем до відзиву на позовну заяву інформаційні листки - підтвердження щодо участі у голосуванні, судом встановлено, що в даних підтвердженнях співвласниками особисто підтверджено, коли останні брали участь у письмовому опитуванні

загальних зборів ОСББ "ГЛОРІЯ ПАРК" від 21.06.2020.

А отже, зі змісту вказаних інформаційних довідок вбачається, що співвласники, які брали участь у голосуванні, проголосували в межах установленого п`ятнадцятиденного строку, що підтверджується особистими підписами кожного із співвласників, що спростовує доводи позивача у цій частині.

Відповідно до положень частини 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

У справах про визнання недійсними рішень загальних зборів значення має факт порушення такими рішеннями прав та законних інтересів позивачів. Зазначене є підставою для пред`явлення позову.

Згідно правових висновків Верховного Суду, які викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.06.2018 у справі № 753/133/17 постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.04.2018 у справі № 904/2796/17 підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 вказала, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства.

Об`єднана Палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (постанова ОП КГС ВС від 16.10.2020 у справі № 910/12787/17).

Позивач належним чином не доводить порушення прав та законних інтересів ТОВ «ПРОЛЕГО ЕСТЕЙТ» рішенням загальних зборів відповідача, оформлених протоколом № 21/06/20.

Своє порушене право позивач обґрунтовує в світлі питань порядку денного №№ 14, 15, які були визнані судом недійсними з моменту прийняття у межах справи № 910/16966/20 (рішення Господарського суду м. Києва від 27.05.2021, залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2021).

Зважаючи на те, що доводи Позивача про наявність порушеного права зводяться до порушення його прав рішеннями загальних зборів №№ 14, 15, беручи до уваги аргументи позивача та матеріали справи, суд не вбачає наявності порушення прав позивача іншими оскаржуваними рішеннями загальних зборів, зокрема №№ 1-13, 16-21.

Відсутність порушеного права позивача є самостійною підставою для відмови в позові, незалежно від інших обставин, що будуть встановлені судом.

При цьому, суд критично оцінює твердження позивача про преюдиційне значення рішення суду у справі № 910/16966/20, оскільки справи різняться за предметом оскарження, а суд вирішує справу № 910/11372/21 на підставі тих доказів та пояснень сторін, що наявні в матеріалах справи.

Разом з тим, як вбачається з індивідуального листка письмового опитування співвласника, ТОВ «ПРОЛЕГО ЕСТЕЙТ» приймав участь у голосуванні щодо усіх питань порядку денного в тому числі з питань № 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 13, 16, 17, 19, 20, 21 та проголосував - «за», а отже, своїм голосуванням підтвердив, що був належним чином повідомлений про дату, час, місце та порядок денний загальних зборів 21.06.2020.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Право на захист власності викладено у ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: "Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права". Тлумачення цього положення як захисту права власності було здійснено Європейським судом з прав людини у справі Маркс проти Бельгії (Marckx v. Belgium), заява №6833/74 від 13.07.1979, в якому суд зазначив: "Визнаючи, що кожен має право мирно володіти своїм майном, ст. 1 у своїй суті забезпечує право власності".

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд в рішенні від 01.12.2004 №18-рп/2004 зазначив: "поняття "охоронюваний законом інтерес", який вживається в ряді законів, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст".

Таким чином, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини для того, щоби мати можливість звернутися за захистом до суду особа має довести, що вона є жертвою порушення прав.

Європейський Суд з Прав Людини також не раз висловлювався, що право на суд не є абсолютним, а судового розгляду потребують ті справи, в яких є "спір" про "право", реальний і серйозний, який може стосуватися як самого існування права, так і сфери його дії (справа Аллан Якобсон проти Швеції). Результат проваджень має бути значущим для відповідного права (Ул`янов проти України).

Згідно правових висновків Верховного Суду, які викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.06.2018 у справі № 753/133/17 постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.04.2018 у справі № 904/2796/17 підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про визнання недійсними з моменту прийняття усіх рішень загальних зборів ОСББ «Глорія Парк» оформлених протоколом № 21/06/20.

За змістом ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами як письмові, речові та електронні докази.

У відповідності до ч.3 ст.13, ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс-Матеос проти Іспанії" від 23 червня 1993).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Принцип рівності сторін у процесі у розумінні "справедливого балансу" між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993 Європейського суду з прав людини у справі "Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів").

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі "Надточій проти України" суд нагадує, що принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Приписами ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст.78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановлених обставин, відповідно до ст.86 ГПК України, суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОЛЕГО ЕСТЕЙТ".

У п. 58 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 "Справа "Серявін та інші проти України"" (Заява № 4909/04) зазначено, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Окрім того, господарський суд, при вирішення даного спору враховує висновки, наведені Європейським судом з прав людини у справі "Проніна проти України", яким було вказано, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судові витрати у даній справі відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 74, 129, 236 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" відмовити повністю.

2. Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 ГПК України, і може бути оскаржено в порядку та строк встановлені статтями 254, 256, 257 ГПК України.

Повне рішення складено 23.12.2021.

Суддя М.Є.Літвінова