ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"25" листопада 2021 р. Справа № 918/812/21

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючий суддя Грязнов В.В.

суддя Василишин А.Р.

суддя Розізнана І.В.

секретар судового засідання Пузирко В.В.,

представники учасників справи:

позивача- Пархомчук Р.І.;

відповідача- не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Василишин А.Р., суддя Розізнана І.В. від участі у справі №918/812/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод "Екосплав"

м.Костянтинівка Донецької обл.

до ОСОБА_1 м.Київ

про зміну умов договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі та

стягнення грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Північно-західного апеляційного господарського суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 24.09.2021 про забезпечення позову у справі №918/812/21.

Ухвалою від 11.11.20121 судове засідання призначено на 25.11.2021 о 09:30 год.

У день судового засідання апеляційної інстанції 25.11.2021 на електронну адресу суду надійшла підписана електронним цифровим підписом заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів.

Заява обґрунтована тим, що апелянт вбачає підстави відводу судді Грязнова В.В., судді Василишина А.Р. та судді Розізнаної І.В. внаслідок порушення порядку визначення складу суду у даній справі, що зумовлює сумніви апелянта в неупередженості та об`єктивності колегії суддів.

Так, системою автоматизованого розподілу судових справ визначено склад суду: головуюча суддя Філіпова Т.Л., суддя-учасник Бучинська Г.Б., суддя-учасник Василишин А.Р.

04.11.2021 здійснено повторний автоматизований розподіл справи з підстав відведення судді Філіпової Т.Л. через її тимчасову непрацездатність.

Окрім того, 08.11.2021 здійснено автоматизований розподіл справи з підстав відведення судді Бучинської Г.Б. через перебування у відпустці. Кількість суддів, які брали участь в автоматизова-ному розподілу справи, а саме одна єдина суддя Розізнана І.В., яка й була обрана для розгляду даної справи.

Проте, суддя Філіпова Т.Л. та суддя Бучинська Г.Б. відведені від участі у даній справі, фактично приймали участь в автоматизованій системі розподілу інших справ та були обрані до колегії суддів для розгляду інших справ в період з 01.11.2021 по 12.11.2021.

Корунов І.О. наголошує, що підстава для відводу колегії суддів з`явилася 04.11.2021 та 08.11.2021, коли були проведенні повторні автоматизовані розподіли даної справи. В свою чергу, Відповідач ознайомився із звітами автоматизованого розподілу судової справи лише 24.11.2021. Тому, відвід колегії суддів заявляється протягом двох днів з моменту, коли апелянт дізнався про наявність підстави для відводу, тобто в межах процесуального строку.

З урахуванням викладених обставин, Відповідач вважає, що існують підстави для відводу колегії суддів Північно-західного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Грязнова В.В., суддів Василишина А.Р. та Розізнаної І.В від участі у справі №918/812/21.

У судовому засіданні апеляційної інстанції 25.11.2021 представник Позивача заперечив проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, вважаючи, що дії Відповідача спрямовані виключно на затягування розгляду справи. Крім того, обставини, якими Відповідач обґрунтовує заяву є безпідставними. Наголосив, що у Відповідача достатньо представників для участі в судовому засіданні. Заява про відвід не містить відомостей, які б могли стати підставою для відводу колегії суддів.

Відповідач не забезпечив явку своїх представників у судове засідання 25.11.2021.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: голо-вуючий суддя Грязнов В.В., суддя Василишин А.Р., суддя Розізнана І.В. від участі у справі №918/812/218, - колегія суддів вважає її необґрунтованою з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява №7577/02) від 03.05.2007р. суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі п.1 статті 6, має визнача-тися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно установлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переко-нання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24.02.1993, Series A N255, пп.28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява №33958/96, п.42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єк-тивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява №73797/01, п.119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996р. у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п.32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984р. у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсто-ронності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява №65411/01, п.62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду чи судді-члену колегії на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Стаття 35 Господарського процесуального кодексу України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме:

- суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і ка-саційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі

Заява Відповідача- ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Василишин А.Р., суддя Розізнана І.В. від участі у справі №918/812/21 ґрунтується на припущеннях та суб`єктивній думці заявника, яка не підтверджена жодними доказами.

При цьому, подання заяви про відвід колегії судів з підстав порушення порядку визначення складу суду не відповідає дійсним обставинам.

Згідно приписів ч.1 ст.32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принци-пом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.(ч.9 ст.32 ГПК України).

Якщо зі складу колегії суддів не може продовжувати розгляд справи суддя, який не є суддею-доповідачем у такій справі, що може перешкодити розгляду справи у строки, встанов-лені цим Кодексом, заміна такого судді з ініціативи судді-доповідача за вмотивованим розпо-рядженням керівника апарату суду здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомуніка-ційною системою з числа резервних суддів.(ч.10 ст.32 ГПК України).

Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.(ч.13 ст.32 ГПК України).

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.(ч.16 ст.32 ГПК України).

Відповідно до ч.17 ст.32 ГПК України протокол має містити такі відомості: 1) дата, час по-чатку та закінчення автоматизованого розподілу; 2) номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, ім`я (найменування) учасників справи; 3) інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, за яких судді не беруть участі) в автоматизованому розпо-ділі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; 4) підстави здійснення автоматизова-ного розподілу (повторного автоматизованого розподілу); 5) прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.(ч.18 ст.32 ГПК України).

Особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).(ч.19 ст.32 ГПК України).

Як вбачається з матеріалів оскарження, 13.10.2021 автоматизованою системою документо-обігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №918/812/21 у складі: головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Бучинська Г.Б., суддя Василишин А.Р.

Ухвалою від 18.10.2021 відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд на 01.11.2021.

За приписами ч.2 ст.273 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції розглядається протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Таким чином строк розгляду апеляційної скарги у справі №918/812/21 закінчується 17.11. 2021.

Як вбачається з табелю обліку робочого часу КП «Діловодство спеціалізованого суду» суддя Філіпова Т.Л. перебувала на лікарняному у період з 01.11.2021 по 05.11.2021 включно.

Крім того, у період з 08.11.2021 по 26.11.2021 суддя Філіпова Т.Л. та суддя Бучинська Г.Б. перебували у відпустці.

У зв`язку із закінченням строку розгляду апеляційної скарги та перебуванням у відпустці головуючої судді Філіпової Т.Л., 04.11.2021 на підставі службової записки секретаря судової палати за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду проведено повторний автома-тизований розподіл судової справи №918/812/21.

Визначено колегію суддів для розгляду справи №918/812/21 у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Бучинська Г.Б., суддя Василишин А.Р., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2021.

Крім того, у зв`язку з перебуванням у відпустці судді-члена колегії Бучинської Г.Б. 08.11. 2021 на підставі службової записки головуючого за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду проведено повторний автоматизований розподіл судової справи №918/812/21.

Визначено колегію суддів для розгляду справи №918/812/21 у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Розізнана І.В., суддя Василишин А.Р., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2021.

Апелянт наголошує, що у виборі брала участь лише суддя Розізнана І.В., що на його думку є порушенням порядку визначення складу суду.

Однак, рішенням зборів суддів Північно-західного апеляційного господарського суду від 22.03.2021 №2 внесено зміни у Додаток №1 до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Північно-західному апеляційному господарському суді та визначено основні склади постійнодіючих колегій суддів та резервних суддів. Так, зокрема, визначено основний склад постійнодіючої колегії суддів №6 - суддя Грязнов В.В., суддя Розізнана І.В.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язко-вому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.(ч.2 ст.32 ГПК України).

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.(ч.3 ст.32 ГПК України).

Суд зауважує, що головуючий суддя Грязнов В.В., визначений за наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку із тим, що суддя-доповідач Філіпова Т.Л. не могла продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що могло перешкодити розгляду справи у строки, встановлені ГПК України на підставі ч.9 ст.32 ГПК України.

Суддя-член колегії Розізнана І.В., яка входить до склад постійнодіючої колегії суддів №6, визначена на підставі ч.10 ст.32 ГПК України, у зв`язку із тим, що суддя Бучинська Г.Б. не могла продовжувати розгляд справи, що могло перешкодити розгляду справи у строки, встановлені ГПК України.

Суддя-член колегії Василишин А.Р. визначений при первісному розподілі судової справи між суддями, що підтверджується протоколом від 13.10.2021.

Врахувавши викладені вище обставини та проаналізувавши приписи чинного законо-давства, якими унормовані підстави для відводу суддів, апеляційний суд вважає, що наведені Відповідачем в заяві про відвід колегії суддів обставини та доводи на її обґрунтування, базуються на припущеннях, не підтверджені належними і допустимими доказами і не можуть бути підставою для відводу суддів в розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України, а тому така заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 42, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 25.11.2021 про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Василишин А.Р., суддя Розізнана І.В. від участі у справі №918/812/21 визнати необґрунтованою.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Грязнов В.В.

Суддя Василишин А.Р.

Суддя Розізнана І.В.