ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2021 р. Справа№ 910/7636/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Коротун О.М.

Гаврилюка О.М.

при секретарі судового засідання : Шевченко Н.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Пилипчук В.Є.;

від відповідача: Баранецька М.Р.,

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року (дата складення повного тексту 23.07.2021 року)

у справі №910/7636/21 (суддя Ярмак О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України"

до Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

про стягнення 594 593,01 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі - позивач) звернулося з позовом до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (далі - відповідач) про стягнення з відповідача на користь позивача 594 593,01 грн.

Позовні вимоги мотивовані завданням позивачу збитків механічним пошкодженням Магістрального газопроводу "Дашава-Київ" Ду500 26.06.2020 працівниками БМУ-2 БМФ "Укргазпром" АТ "Укртрансгаз" при виконання підрядних робіт по договору № про закупівлю робіт від 08.01.2020 року по об`єкту "Ремонт МГ "Київ-Захід України-1" Ду1000 Ру5, 4МПа з частковою заміною труб (до 240 м) та заміною захисного покриття на ділянці км 139,000-км 143,960 загальною довжиною 4605 Бердичівського ЛВУМГ), за наслідком чого стався витік газу та проведено роботи з ліквідації аварії.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі 910/7636/21 позов задоволено повністю. Стягнуто з Акціонерного товариства "Укртрансгаз" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" 594 593,01 грн збитків, 8 918,90 грн витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду, Акціонерне товариство "Укртрансгаз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі 910/7636/21 та прийняти нове рішення суду, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд міста Києва, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми процесуального та матеріального права, зокрема, ст.ст. 614, 623 Цивільного кодексу України, ст. 226 Господарського кодексу України.

Так, скаржник вказав, що позивачем не було доведено наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, що є необхідним для застосування ст. 22 Цивільного кодексу України, зокрема, оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази, що підтверджують завдання збитків позивач саме в заявленому розмірі, та відсутній причинно-наслідковий зв`язок між збитками та протиправною поведінкою, відсутня вина відповідача.

Крім того, за твердженням скаржника позивач в порушення умов договору не повідомив відповідача, що заглиблення МГ «Дашава -Київ» Ду500 до верху труби не відповідало нормативним показникам.

При цьому, скаржник зазначив, що акт уточнення розміщення магістрального газопроводу та його споруд від 14.02.2020 року (без номера, на який, виходячи з копії доданої до позовної заяви, посилається дозвіл згода №1/20 від 14.02.2020 року) складено за відсутності представників відповідача, а підпис на даному акті не є підписом старшого виконавця робіт Філії «Будівельно-монтажна фірма «Укргазпромбуд» Іщенка Романа Миколайовича, що підтверджується заявою свідка.

Також, скаржник вказав, що суд першої інстанції безпідставно визнав дану справу малозначною, оскільки ціна позову складає 271 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відмовлено в задоволенні відповідача щодо розгляду справи з викликом сторін.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 01.09.2021 року апеляційну скаргу у справі №910/7636/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Сулім В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Коротун О.М., Гаврилюк О.М.

Північний апеляційний господарський суд відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Укртрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі №910/7636/21 своєю ухвалою від 03.09.2021 року.

24.09.2021 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів до суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу відповідно до якого останній просив відмовити Акціонерному товариству "Укртрансгаз" у задоволенні апеляційної скарги у справі №910/7636/21 у повному обсязі. Рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі №910/7636/21 залишити без змін.

Крім того, представник позивача у відзиві на апеляційну скаргу, зокрема, зазначив, що розмір збитків на загальну суму 594593,01 грн підтверджується розрахунком витрат понесених Бердичівським ЛВУМГ ТОВ «Оператор ГТС України» по ліквідації аварії на магістральному газопроводі «Дашава-Київ» 382,00 км Бердичівського ЛВУМГ, який є невід`ємною частиною Технічного акту розслідування інциденту-відмови, який містить підпис, головного інженера БМУ-2 філії «Укргазпромбуд» - Клєстова С.В.

Таким чином, представник позивача наголосив, що відповідачем добровільно вчинено дії, які свідчать про визнання факту неналежного виконання саме працівниками Акціонерного товариства «Укртрансгаз» умов договору № від 08.01.2020 року та завдання позивачу збитків на загальну суму 594593,01 грн, а саме підписання боржником разом з кредитором акта, який підтверджує наявність відповідних обставин.

Факт підписання даного акту уповноваженим представником Акціонерного товариства «Укртрансгаз» Іщенком Р.М. не заперечується відповідачем ні у відзиві на позовну заяву, ні у апеляційній скарзі, ні самим Іщенком Р.М. у своїх письмових поясненнях.

08.10.2021 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів від представника відповідача до суду надійшло клопотання про призначення почеркознавчої та технічної експертизи документів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.10.2021 року клопотання Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про призначення почеркознавчої та технічної експертизи документів у справі №910/7636/21 залишено без розгляду на підставі ч. 2 ст. 207 Господарського процесуального кодексу України.

09.11.2021 року Північний апеляційний господарський суд в судовому засіданні оголосив перерву на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

08.11.2021 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів до суду від позивача надійшли письмові пояснення відповідно до яких, останній, зокрема, просив долучити до матеріалів справи відповідні письмові пояснення, бухгалтерську довідку від 05.11.2021 року, копії договорів купівлі-продажу природного газу , акти приймання передачі природного газу та платіжні доручення та копію податкової накладної від 30.06.2021 року №2712.

Дослідивши зазначені докази, колегія суддів зазначає, що у відповідності до п. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України при поданні позовної заяви позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та у відповідності до п. 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Матеріали справи не містять доказів подання разом із позовною заявою долучених позивачем додаткових доказів. Також матеріали справи не містять заяв позивача про посилання на докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

У відповідності до ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з приписами ч. 3 господарського процесуального кодексу України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до висновків Верховного Суду стосовно застосування норм ч. 3 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, викладених у постановах від 21.06.2018 року у справі № 906/612/17, від 22.08.2018 року у справі № 910/19776/17, від 05.12.2018 року у справі № 910/7190/18, приймаючи докази, які не були подані до суду першої інстанції, апеляційний господарський суд повинен мотивувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також зазначити які докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від особи, яка їх подає, були надані суду апеляційної інстанції.

Відтак, у вирішенні питань щодо прийняття додаткових доказів суд апеляційної інстанції повинен повно і всебічно з`ясовувати причини їх неподання з урахуванням конкретних обставин справи і об`єктивно оцінити поважність цих причин. У разі прийняття додаткових доказів у постанові апеляційної інстанції мають зазначатися підстави такого прийняття.

Таким чином, Господарський процесуальний кодекс допускає випадки подачі на стадії апеляційного розгляду нових доказів для підтвердження обставин, на які посилається сторона.

Виходячи з принципу змагальності сторін, сторони повинні подати всі докази на підтвердження своєї позиції саме в суді першої інстанції, однак, під час розгляду справи судом першої інстанції позивач не повідомляв суд про неможливість подання даних доказів до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Таким чином, позивачем не доведено винятковості випадку неможливості надання суду першої інстанції відповідних доказів, які він просить долучити до справи на стадії апеляційного перегляду, як не надано і доказів неможливості подання цього доказу до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від скаржника.

З огляду на викладене, колегія суддів при перевірці оскаржуваного рішення не враховує відповідні докази, які були долучені до письмових пояснень позивача.

23.11.2021 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшли заперечення, відповідно до яких останній просив не враховувати під час апеляційного розгляду справи №910/7636/21 подані письмові пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" щодо обставин, які не були підтверджені належними та допустимими доказами. Не приймати та не враховувати при апеляційному розгляді справи докази, що були долучені до письмових пояснень позивача.

Представник скаржника 02.12.2021 року в судовому засіданні Північного апеляційного господарського суду підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, рішення Господарського суду міста Києва змінити.

Представник позивача 02.12.2021 року в судовому засіданні Північного апеляційного господарського суду заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив відмовити в її задоволенні, рішення суду першої інстанції залишити - без змін.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року підлягає залишенню без змін, апеляційна скарга Акціонерного товариства "Укртрансгаз" - без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, 08.01.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (замовник) та Акціонерним товариством "Укртрансгаз" в особі головного інженера філії Будівельно монтажної фірми "Укргазпромбуд" (підрядник) був укладений договір № про закупівлю робіт (далі - договір), відповідно до умов якого підрядник за завданням замовника зобов`язався на свій ризик виконати роботи відповідно до умов цього договору про закупівлю робіт по об`єкту: "Ремонт МГ "Київ- Захід України-1" Ду-1000 Ру=5,4МПа з частковою заміною труб (довжиною до 240 м) та заміною захисного покриття на ділянці км 139,000-км 143,960 загальною довжиною 4605 м Бердичівського ЛВУМГ" (роботи пов`язані з об`ємами завершеного чи незавершеного будівництва та об`єктів цивільного будівництва) в повному обсязі відповідно до вимог чинних нормативних документів і технічної документації, а замовник - прийняти та оплатити такі роботи відповідно до умов цього договору.

Відповідно до п.4.5 договору місце виконання робіт - Бердичівське ЛВУМГ (вул.Білопільська, 100, м.Бердичів, Житомирська область).

Пунктом 4.6 договору узгоджено, що передбачені цим договором роботи підрядник виконує в умовах діючого виробництва, яке є об`єктом підвищеної небезпеки. При цьому, підрядник виконує роботи не порушуючи режимів транспорту газу та роботи газотранспортної системи, вимог з промислової безпеки та охорони праці із залученням своїх висококваліфікованих фахівців з використанням сучасних технологій. Підрядник відповідає перед замовником за якість виконаних робіт та їх відповідність вимогам, установленим державними стандартами, будівельними нормами, локальними актами замовника, іншими нормативно-правовими документами, кошторисної документації та умовами цього договору.

У розділах 5.1-5.18 договору визначено вимоги до підрядних робіт по об`єкту, у т.ч. до робіт при розкритті ділянки газопроводу, до демонтажу ділянки газопроводу, підготовки траншеї до укладання звареної нитки ділянки газопроводу.

Згідно п.6.16 договору роботи повинні виконуватися з дотриманням усіх необхідних заходів безпеки, захисту довкілля та інших чинних нормативних документів, що стосуються виконання даних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, 14.12.2020 року на підставі заяви БМУ-2 філії БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" та договору № від 08.01.2020 року Бердичівським ЛВУМГ було видано дозвіл (згоду) №1/20 від 14.02.2020 року та розпорядження №05-Р від 14.02.2020 року щодо допуску БМУ-2 філії БМФ "Укргазпромбуд" до виконання робіт в охоронній зоні об`єкта магістрального (міжпромислового) трубопроводу МГ "Київ-Захід України-1" Ду1000 км 139,000-км 143,960 загальною довжиною 4605 м. Початок роботи 14.02.2020 року, закінчення 30.09.2020 року.

Також 14.02.2020 року між Бердичівським ЛВУМГ, в особі в.о. начальника ЛЕС Матвійчука О.С. та БМУ-2 філії БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" в особі старшого виконроба Іщенка Р.М. було складено акт здавання-приймання в ремонт ділянки газопроводу КЗУ1.

Факт підписання даного акту уповноваженим представником АТ "Укртрансгаз" Фщенком Р.М. не заперечується скаржником.

Вказаним актом замовником доведено до відома підрядника про те, що траса газопровід закріплена віхами та передана БМУ 2 по акту.

Тобто повноважені представники відповідач були обізнані, що траса газопроводів закріплена віхами, відповідно наявні ділянки з ненормативним заляганням магістрального газопроводу.

14.12.2020 року між сторонами було складено акт уточнення розміщення магістрального газопроводу та його споруд, відповідного до якого уточнення траси магістрального трубопроводу та його споруд проводилось згідно з дозволом від 14.02.2020 року №01/20 на виконання робіт поблизу діючого газопроводу.

Твердження скаржника, що акт уточнення розміщення магістрального газопроводу та його споруд від 14.02.2020 року (без номера, на який, виходячи з копії доданої до позовної заяви, посилається дозвіл згода №1/20 від 14.02.2020 року) складено за відсутності представників відповідача, а підпис на даному акті не є підписом старшого виконавця робіт Філії «Будівельно-монтажна фірма «Укргазпромбуд» Іщенка Романа Миколайовича, не підтверджено жодними належними та допустимими в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86, 269 Господарського процесуального кодексу України доказами, зокрема, зауваженнями до вказаного акту, зверненням до правоохоронних органів, тощо.

На підставі наказу БМУ-2 філії БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" №72-П від 19.06.2020 року направлено працівників в період з 23.06.2020 року по 07.07.2020 року на виконання робіт на об`єкті "МГ "Київ-Захід України-1" Ду1000 Ру5,4МПа з частковою заміною труб (довжиною до 240 м) та заміною захисного покриття на ділянці км 139,000-км 143,960 загальною довжиною 4605 м Бердичівського ЛВУМГ".

26.06.2020 року о 10 годині 40 хвилин стався інцидент - відмова на 382 км магістрального газопроводі Дашава-Київ Ду500 в адміністративних межах Городківської сільськьої ради, Андрушівського району Житомирської області (1кг в північно-західному напрямку від с.Чорнорудка), глибина залягання 0,45 м, труба виробництва США, одношовна Дз 508*6,35, прийнятого в експлуатацію в 1948 році.

Відповідно до технічного акту розслідування інциденту-відмови, затвердженого головним інженером Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор ГТС України" Зябченко Ю.Д. 11.09.2020 року, за результатами розслідування встановлено, що у процесі експлуатації, при виконанні ремонтних робіт на МГ Київ-Захід України-1 Ду-1000 Ру=5,4 МПа з частковою заміною труб (довжиною до 240м) та заміною захисного покриття на ділянці км139,000-км143,960 згідно договору № працівниками БМУ-2 БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" сталось механічне пошкодження бульдозером МГ Дашава-Київ Ду 500 з витоком газу, з метою локалізації та ліквідації відмови в 12 год 50 хв закрито лінійний кран 391,2 км МГ Д-К, 13 год 00 хв закрито лінійний кран 54,9 МГ Лупінг Д-К; за результатом обстеження місця відмови встановлено, що на 382 км ділянки МГ Дашава-Київ Ду500 утворено пробоїну в тілі труби з витіканням природного газу.

За результатом розслідування комісія дійшла висновку, що причиною відмови є механічне пошкодження бульдозером МГ Київ-Захід України-1 Ду-1000 Ру=5,4 МПа з частковою заміною труб (довжиною до 240м) та заміною захисного покриття на ділянці км139,000-км143,960 згідно договору № працівниками БМУ-2 БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" при поверненні родючого шару ґрунту на МГ КЗУ-1; наслідки відмови: виведено з роботи ділянку МГ Дашава-Київ-Лупінг Дашава-Київ 391,2-54,9 км, втраченого природного газу в об`ємі: 95,719 тис.куб м, всього витрати на відновлення працездатності ділянки становлять 594 593,01 грн; особи, винні у виникненні відмови: БМУ-2 БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз".

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, вищевказаний акт підписаний комісією з розслідування інциденту-відмови обладнання: у складі заступника головного інженера Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор ГТС України" - Байханова М.Д., головного інженера Бердичівського ЛВУМГ - Карася О.С., начальника сектора ЛЧ МГ Товариства з обмеженою відповідальністю "ОГТСУ" -Поповича М.М., начальника ЛЕС Бердичівського ЛВУМГ - Оначука П.Ф., начальника служби ОП, ПБ та НС Бердичівського ЛВУМГ - Головатюка І.О., головного інженера БМУ-2 філії "Укргазпромбуд" - Клєстова С.В..

На підтвердження розміру витрат по ліквідації аварії на магістральному газопроводі "Дашава-Київ" 382,00 км Бердичівського ЛВУМГ до Технічного акту долучено Розрахунок витрат по ліквідації аварії на суму 594 593,01 грн (том 1, а.с. 121).

30.09.2020 року позивач звернувся до відповідача із претензією № 1 про відшкодування збитків на загальну суму 594 593,01 грн, понесених за наслідком події 26.06.2020 року.

У відповідь на вказану вимогу відповідач листом № 1001вих-20-6582 від 30.10.2020 повідомив, що висловлена претензія не підлягає задоволенню, за відсутності доведення вини підрядника у завданні замовнику збитків, у т.ч. враховуючи, що замовник робіт мав повідомити про те, що заглиблення трубопроводу МГ "Дашава-Київ" Ду500 до поверхні не відповідало нормативним показникам затвердженим п.5.1 розділу 5 СНиП 2.05.06-85* "Магістральні трубопроводи".

Посилаючись на понесення збитків в результаті дій та з вини працівників відповідача у розмірі 594 593,01 грн та відмову останнього здійснити їх відшкодування у добровільному порядку, позивач звернувся до суду на підставі ст..ст. 224, 225 Господарського кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ч. 2 ст. 22 Кодексу).

Відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

В розумінні вказаної статті, під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібно довести наявність елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, факт понесення збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вину. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються зокрема:

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

- матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно ч. 2 ст. 623 Цивільного кодексу України розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

З наведених положень випливає, що збитки, як категорія цивільно-правової відповідальності, являють собою ті негативні наслідки, що виникають як невідворотний результат порушення законних прав та інтересів особи, де збитки є наслідком, а протиправна поведінка заподіювача шкоди -причиною. Таким чином, застосування відповідальності у вигляді відшкодування збитків можливе лише за наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, наявності збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та спричиненими збитками, а також вини порушника в їх заподіянні.

Відповідно до ст. 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. При цьому, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Згідно ст. 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Враховуючи положення ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 10.12.2018 року у справі № 902/320/17.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема: копій дозволу № 1/20 від 14.02.2020 року, акту здавання-приймання в ремонт об`єкту, підрядник був обізнаний з правилами виконання робіт у межах охоронних зон магістральних та між промислових трубопроводів і щодо відповідальності за порушення правил охорони магістральних трубопроводів; здійснив огляд зазначеної земельної ділянки газопроводу в натурі; Актом уточнення розміщення магістрального газопроводу та його споруд зафіксовано встановлення розпізнавальних та попереджувальних покажчиків магістрального газопроводу.

Тобто, як правильно встановлено судом першої інстанції, протиправна поведінка відповідача виявилась у порушенні договірних відносин шляхом механічного пошкодження бульдозером МГ Київ-Захід України-1 Ду-1000 Ру=5,4 МПа з частковою заміною труб (довжиною до 240м) та заміною захисного покриття на ділянці км139,000-км143,960 згідно договору № працівниками БМУ-2 БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз" при поверненні родючого шару ґрунту на МГ КЗУ-1, за наслідком чого сталась відмова на 382 км магістральному газопроводі Дашава-Київ Ду500 в адміністративних межах Городківської сількьої ради, Андрушівського району Житомирської області (1кг в північно-західному напрямку від с.Чорнорудка), глибина залягання 0,45 м, труба виробництва США, одношовна Дз 508*6,35, прийнятого в експлуатацію в 1948 році, з витоком газу та необхідність ліквідації події (фактичне понесення шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між поведінкою відповідача та завданою шкодою).

Відповідно до Технічного Акту розслідування інциденту-відмови від 11.09.2020 року, підписаного зі сторони відповідача головним інженером БМУ-2 Філії "Укргапромбуд" Клєстовим С.В., встановлено, що виведення з роботи ділянку МГ Дашава-Київ-Лупінг Дашава-Київ 391,2-54,9 км сталось з вини БМУ-2 БМФ "Укргазпромбуд" АТ "Укртрансгаз".

Так, суд першої інстанції встановив наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, що в свою чергу спростовує твердження скаржника, що позивачем не було доведено наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, що є необхідним для застосування ст. 22 Цивільного кодексу України, зокрема, оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази, що підтверджують завдання збитків позивач саме в заявленому розмірі, та відсутній причинно-наслідковий зв`язок між збитками та протиправною поведінкою, відсутня вина відповідача.

Щодо твердження скаржника, що позивач в порушення умов договору не повідомив відповідача, що заглиблення МГ «Дашава -Київ» Ду500 до верху труби не відповідало нормативним показникам не підтверджені належними та допустимими засобами доказування, технічний Акт від 11.09.2020 року будь-яких посилань на вказані доводи/пояснення не містить.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача про яке ним зазначається в позовній заяві здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (аналогічні висновки викладено у постановах КГС ВС від 19.09.2019 року у справі № 924/831/17, від 28.11.2019 року у справі № 910/8357/18).

17.10.2019 року набув чинності Закон України № 132-IX від 20.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до ГПК України змінено назву ст. 79 Господарського процесуального кодексу України з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів". Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови КГС ВС від 02.10.2018 року у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 року у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 року у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 року у справі № 917/2101/17).

Аналогічна правова позиція міститься у постанові ВП ВС від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц.

Належних доказів відсутності вини (умислу чи необережності) у заподіянні збитків позивачеві, як це передбачено в ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України, матеріали справи не містять, скаржником ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції не надано.

Розмір понесених збитків у сумі 594 593,01 грн підтверджується Розрахунком витрат, понесених Бердичівським ЛВУМГ Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор ГТС України" по ліквідації аварії на магістральному газопроводі Дашава-Київ 382,0 км Бердичівського ЛВУМН від 24.08.2020 року, що включає матеріальні витрати, витрати газу на ВТП, витрати на оплату праці працівників-ліквідаторів аварії, амортизаційні відрахування на основні засоби, екологічний податок, витрати за послуги лабораторії неруйнівного контролю.

За умовами п.7.3.12 договору на відповідача покладено обов`язок відшкодувати відповідно до законодавства та цього договору завдані замовнику збитки.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, на переконання колегії суддів докази, подані позивачем в обґрунтування заявлених ним позовних вимог є більш вірогідними ніж докази, подані відповідачем на їх спростування. Факт завдання позивачу збитків підтверджений матеріалами справи та скаржником не спростований.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог повністю.

Щодо твердження скаржника, що суд першої інстанції безпідставно визнав дану справу малозначною, оскільки ціна позову складає 271 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та відмовив в задоволенні клопотанні відповідача щодо розгляду справи з викликом сторін, колегія суддів відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на те, що у справі № 910/7636/21 ціна спору не перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а справа є не складною та є малозначною з огляду на наявні в ній матеріали, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про здійснення розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та відповідно правомірно відмовив в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає інші посилання скаржника, викладені ним в апеляційній скарзі такими, що не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, наведені доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції та зводяться до переоцінки доказів та встановлених судом обставин.

Саме лише прагнення скаржника ще раз розглянути та оцінити ті самі обставини справи і докази в ній не є достатньою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

При цьому, колегія суддів погоджується з твердженнями позивача викладеними у відзиві на апеляційну скаргу.

Разом з цим, колегія суддів приймає до уваги, що мотиви апеляційної скарги Акціонерного товариства "Укртрансгаз" фактично зводяться до мотивів викладених у відзиві на позовну заяву, висновки по яким були зроблені судом першої інстанції у оскаржуваному рішенні.

Отже, зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення судом апеляційної інстанції, апелянт не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних доводів, які могли б бути прийняті та дослідженні судом апеляційної інстанції в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86, 269 Господарського процесуального кодексу України. А тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Судові витрати, згідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покласти на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 276 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі №910/7636/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 року у справі №910/7636/21 залишити без змін.

3. Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/7636/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.М. Коротун

О.М. Гаврилюк

Дата складення повного тексту 15.12.2021 року.