ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2021м. ДніпроСправа № 904/7212/21

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г. за участю секретаря судового засідання Барабанова Д.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро

до фізичної особи - підприємця Жовнірчук (Маркової) Ольги Валеріївни м. Кривий Ріг

за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державного підприємства «Дніпропетровський державний проектний інститут житлового та цивільного будівництва «Дніпроцивільпроект» м. Дніпро

про:

- стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 67211грн.77коп., неустойки в розмірі 131761грн.72коп., пені в розмірі 2430грн.76коп.;

- виселення відповідача з незаконно займаного приміщення, що перебуває у державній власності, а саме: нежитлових вбудованих приміщень площею 99,7кв.м., розміщених за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4, на цокольному поверсі п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект».

Представники:

від позивача: Конох Я.В., в порядку самопредставництва

від відповідача: не з`явився

від третьої особи: не з`явився

СУТЬ СПОРУ: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро звернулось до фізичної особи - підприємця Жовнірчук (Маркової) Ольги Валеріївни м. Кривий Ріг з позовом про: стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 67211грн.77коп., неустойки в розмірі 131761грн.72коп., пені в розмір 2430грн.76коп.; виселення відповідача з незаконно займаного приміщення, що перебуває у державній власності, а саме: нежитлових вбудованих приміщень площею 99,7кв.м., розміщених за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4, на цокольному поверсі п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ "Дніпроцивільпроект".

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на припинення дії договору оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до державної власності №12/02-6066-ОД від 04.09.2016, порушення відповідачем зобов`язання зі сплати орендної плати та повернення майна після припинення договору оренди.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державне підприємство "Дніпропетровський державний проектний інститут житлового та цивільного будівництва "Дніпроцивільпроект"; призначене підготовче засідання на 14.09.2021.

В судовому засіданні від 14.09.2021 відповідач надав до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на необхідність ознайомитись з матеріалами справи, оскільки відповідач не отримував копії позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.09.2021 підготовче засідання відкладено на 29.09.2021.

На адресу суду 29.09.2021 надійшов сформований в системі «Електронний суд» відзив на позовну заяву про незгоду із заявленими вимогами.

Відповідач наполягає на тому, що договір оренди №12/02-6066-ОД від 01.09.2016 не припинив свою дію 31.07.2020.

Відповідач зазначає, що на підставі пункту 10.4. договору оренди (в редакції згідно з договором про внесення змін та доповнень від 04.07.2019) на адресу позивача 10.07.2020 була направлена заява-повідомлення про продовження дії договору оренди. Оскільки відповідь на таку заяву не було отримано, відповідач вважав продовженим договір оренди. Крім того балансоутримувач також вчиняв дії, які свідчать про тривання орендних відносин: виставляв рахунки на оплату оренди та підписував акти надання послуг.

Відповідач стверджує, що не отримував листів про припинення договору оренди від орендодавця або балансоутримувача та/або вимог про повернення орендованого майна.

Відповідач вказує, що на адресу позивача направлявся адвокатський запит №21/09/2020 від 21.09.2020 щодо продовження дії договору оренди. Але відповіді на нього не було отримано. Тому відповідач вважав, що договір оренди продовжив свою дію після 31.07.2020.

Також відповідач повідомляє, що орендоване майно було застраховане згідно з договорами добровільного страхування майна та відповідальності перед третіми особами від 19.06.2019 (на строк з 20.06.2019 по 19.06.2020) та від 19.06.2020 (на строк з 20.06.2020 по 19.06.2021).

Відповідач вважає, що у нього міг виникнути обов`язок повернути орендоване майно лише тоді, коли він дізнався про позицію орендодавця щодо непродовження дії договору оренди (рішення про відмову у продовженні терміну дії договору оренди).

Про таку позицію (лист позивача №18-02-04337) відповідач дізнався лише під час ознайомлення з матеріалами справи у Господарському суді Дніпропетровської області 14.09.2021.

Відповідач наполягає на відсутності його вини в тому, що орендодавець та балансоутримувач не довели до відома орендаря небажання і відмову орендодавця від продовження дії договору оренди.

Відповідач вказує, що вимоги про одночасне стягнення орендної плати та неустойки є безпідставними та неправомірними.

Відповідач просить застосувати строки позовної давності щодо вимоги про стягнення пені у розмірі 2430грн.76коп.

Відповідач вважає, що правомірно користується орендованим майном, тому вимога щодо виселення відповідача також не підлягає задоволенню.

На адресу суду 29.09.2021 надійшло сформоване в системі "Електронний суд" клопотання відповідача про відкладення судового засідання у зв`язку з перебуванням відповідача у службовому відрядженні з 28.09.2021 по 30.09.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.09.2021 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. Підготовче засідання відкладено на 18.10.2021.

На адресу суду 18.10.2021 надійшло сформоване в системі "Електронний суд" клопотання відповідача про відкладення судового засідання. В обґрунтування відповідач посилається на наявність ознак захворювання, погане самопочуття та перебування Дніпропетровської області у червоній зоні адаптивного карантину.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2021 підготовче засідання відкладено на 03.11.2021.

На адресу суду 23.10.2021 надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказує про звернення відповідача із заявою про продовження терміну дії договору 10.07.2020 з порушеннях вимог, визначених пунктом 5.15 договору. До заяви не було долучено копію договору страхування державного майна, копію договору страхування цивільної відповідальності, платіжні доручення про сплату страхового платежу. Тому заява не підлягала розгляду.

Позивач повідомляє, що на момент звернення відповідача із заявою про продовження дії договору існувала заборгованість з орендної плати та пені перед Державним бюджетом. Це підтверджує порушення істотних умов договору та дає підстави для відмови від продовження договору з боку орендодавця.

Позивач зазначає, що договір оренди від 01.09.2016 №12/02-6066-ОД неодноразово продовжувався та не підпадає під перелік інших договорів, які продовжуються без проведення аукціону. Тому цей договір міг бути продовжений виключно за результатами проведення аукціону, рішення про проведення або відмову у проведенні якого приймається орендодавцем на підставі наданих у порядку статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендарем документів.

Частинами 3-6 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» встановлено, що договори оренди можуть бути продовжені на той самий строк, на який вони були укладені, на підставі заяви орендаря про продовження договору, поданої орендодавцю не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку дії договору оренди.

Позивач вказує, що у зв`язку з порушенням відповідачем вимог встановлених пунктом 5.15 договору та статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» стосовно продовження договору (ненадання в зазначений Законом строк заяви про продовження договору; ненадання оцінки орендованого державного майна; ненадання страхового договору на орендоване державне майно; ненадання довідки балансоутримувача про виконання умов договору оренди; наявність заборгованості з орендної плати більше як три місяці підряд) позивачем було прийнято рішення та видано наказ №12/02-105-ОД від 21.07.2021 про відмову у продовженні терміну дії договору та його припинення з 01.08.2020.

Позивач зазначає, що на адресу відповідача та третьої особи направлявся лист №18-02-04337 від 13.08.2020 про припинення терміну дії договору оренди №12/02-6066-ОД від 01.09.2016.

В листі вказувалось, що у зв`язку з порушенням строків подачі заяви на продовження терміну дії договору оренди, наявністю заборгованості зі сплати орендної плати більш ніж за три місяці, невиконанням умов щодо страхування орендованого майна, було прийнято рішення про відмову у продовженні терміну дії договору оренди №12/02-6066-ОД від 01.09.2016та припинено його дію з 01.08.2020.

Цим листом орендар та балансоутримувач повідомлялись про необхідність термінового повернення орендованого державного майна за актом приймання - передачі балансоутримувачу та нарахування неустойки за час прострочення повернення майна з оренди.

Позивач стверджує про наявність заборгованості з орендної плати за період з 15.03.2020 по 15.10.2021.

Позивач повідомляє, що лист №18-02-04337 від 13.08.2020 та претензія №18-12-03548 від 10.06.2021, направлені на адресу відповідача, були повернені підприємством поштового зв`язку через закінчення строку зберігання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 16.11.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2021 було оголошено перерву в судовому засіданні до 07.12.2021.

Ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 14.09.2021, від 18.10.2021, що направлялись на адресу відповідача засобами поштового зв`язку, були повернені на адресу суду із вказівками «за закінчення строку зберігання», «адресат відсутній за вказаною адресою».

Разом з тим відповідач має електронний кабінет в системі «Електронний суд». Згідно з наявними даними ухвали Господарського суду Дніпропетровської області в електронному вигляді доставлялись до електронного кабінету відповідача в системі «Електронний суд». Таким чином відповідач був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи господарським судом.

Третя особа своїх пояснень не надавала, явку свого представника в судові засідання не забезпечила, ухвали суду отримувала.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд установив таке.

Між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській області (далі - орендодавець) та фізичною особою-підприємцем Марковою Ольгою Валеріївною (далі - орендар) був укладений договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до державної власності №12/02-6066-ОД від 01.09.2016 (далі - договір від 01.09.2016).

В подальшому, Фондом державного майна України прийнято наказ "Про реорганізацію регіональних відділень Фонду державного майна України" №39 від 17.01.2019 та наказано утворити Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, як юридичну особу публічного права, що розташоване у м. Дніпро, реорганізувавши шляхом злиття Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області, Регіональне відділення Фонду державного майна України по Запорізькій області, Регіональне відділення Фонду державного майна України по Кіровоградській області.

Відповідно до наказу Фонду державного майна України №39 від 17.01.2019, Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях є правонаступником майна, прав та обов`язків Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області.

Згідно з наказом Фонду державного майна України №290 від 22.03.2019 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях розпочало свою роботу з 22.03.2019.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань також відбулась зміна прізвища орендаря з Маркова на Жовнірчук.

Згідно з пунктом 1.1 договору від 01.09.2016 орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно нежитлові вбудовані приміщення (реєстровий номер 02497789.3.АААЖЖИ758) (далі - майно) площею 97,7кв.м, розміщені за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4 на цокольному поверсі(ах) п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект» (далі - балансоутримувач), вартість якого визначена згідно з висновком про вартість на 31.05.2016 і становить за незалежною оцінкою 264707грн.

На підставі договору від 04.07.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016 сторонами внесені зміни до пункту 1.1 договору та змінений розмір площі орендованого майна з 97,7кв.м на 99,7кв.м.

Відповідно до пункту 1.2 договору від 01.09.2016 майно передається в оренду з метою розміщення торговельного об`єкта з продажу непродовольчих товарів. Використання орендованого державного майна не за призначенням забороняється.

Пунктом 2.1 договору від 01.09.2016 передбачено, що орендар вступає у строкове платне користування державним майном у термін, указаний у договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі майна.

В матеріалах справи наявний підписаний сторонами акт приймання-передачі в оренду нерухомого майна від 01.09.2016 про передачу в оренду нежитлового вбудованого приміщення площею 97,7кв.м.

Згідно з пунктом 3.1 договору від 01.09.2016 (в редакції договору від 04.07.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016) орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорцій її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №786 від 04.10.1995 (зі змінами) і становить без ПДВ за базовий місяць розрахунку жовтень 2017 - 4833,83грн.

Пунктами 3.2, 3.3. договору від 01.09.2016 передбачено, що нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством. Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць.

В пункті 3.6 договору від 01.09.2016 (в редакції договору від 28.12.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016) визначено, що орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні 70% до 30% щомісяця не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря протягом дії договору, відповідно пропорцій розподілу, установлених Методикою розрахунку і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж.

Згідно з пунктом 3.8 договору оренди від 01.09.2016 орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і стягується до бюджету та балансоутримувачу у визначеному пунктом 3.6 співвідношенні відповідно до чинного законодавства України з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення, включаючи день оплати.

Відповідно до пункту 3.11договору від 01.09.2016 зобов`язання орендаря за сплатою орендної плати забезпечуються у вигляді завдатку з розмірі не меншому, ніж орендна плата за один (базовий) місяць оренди, який вноситься в рахунок плати за останній місяць оренди.

В матеріалах справи відсутні докази сплати відповідачем завдатку, який міг бути внесений в рахунок оплати за останній місяць оренди.

Згідно з пунктом 10.1 договору від 01.09.2016 (в первісній редакції) цей договір укладено строком на 2 роки 11 місяців, що діє з 01.09.2016 по 31.07.2019 включно.

На підставі договору від 23.07.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016 сторони доповнили пункт 10.1 договору від 01.09.2016 підпунктом 10.1.2: «термін дії договору продовжений по 31.10.2019 включно».

На підставі договору від 28.12.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016 сторони виклали пункт 10.1 договору від 01.09.2016 в новій редакції: «цей договір є пролонгованим з 01.11.2019 по 31.07.2020 включно».

Відповідно до пунктів 10.2 - 10.4 договору від 01.09.2016 (в редакції договору від 04.07.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016) умови цього договору зберігають силу протягом усього строку цього договору, у тому числі у випадках, коли після його укладення законодавством установлено правила, що погіршують становище орендаря, а в частині зобов`язань орендаря щодо орендної плати - до виконання зобов`язань.

Зміни до умов цього договору або його розірвання допускаються за взаємної згоди сторін. Зміни, що пропонуються внести, розглядаються протягом одного місяця з дати їх подання до розгляду іншою стороною. Усі зміни та доповнення до цього договору вносяться в такій самій формі, що й цей договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено законом.

У разі якщо уповноважений орган управління майном не попередив орендаря про намір використовувати майно для власних потреб за три місяці до закінчення строку цього договору, орендар, який належним чином виконував свої обов`язки за цим договором, має право продовжити його на новий строк відповідно до вимог цього договору.

У разі відсутності заяви однієї зі сторін про припинення цього договору або зміну його умов після закінчення строку його дії протягом одного місяця, цей договір уважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені цим договором. Виключення складають договори оренди, по яким відповідно до ст.11 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» необхідно проведення оцінки об`єкта оренди, або договори оренди, які потребують внесення змін в істотні умови договору (з урахуванням та/або на підставі змін законодавства України з питань оренди державного майна, матеріалів перевірки, тощо).

Зазначені дії оформляються договором про внесення змін до цього договору, який є невід`ємною частиною цього договору.

В матеріалах справи відсутній підписаний сторонами договір про внесення змін до договору від 01.09.2016 про продовження строку дії договору оренди після 31.07.2020.

Відповідно до пункту 2 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 договори оренди державного або комунального майна, укладені до набрання чинності цим Законом, продовжуються в порядку, передбаченому законодавством, яке діяло до дати набрання чинності цим Законом, до дати, яка наступить раніше: набрання чинності рішенням Кабінету Міністрів України чи рішенням представницького органу місцевого самоврядування (щодо договорів оренди комунального майна, розташованого в межах відповідної територіальної громади), передбаченим абзацом п`ятим частини другої статті 18 цього Закону, або 01.07.2020.

Після настання однієї з дат, яка відповідно до цього пункту наступить раніше, але у будь-якому випадку не раніше дня введення в дію цього Закону, договори оренди продовжуються в порядку, визначеному цим Законом.

Договори оренди державного та комунального майна, укладені до набрання чинності цим Законом, зберігають свою чинність та продовжують діяти до моменту закінчення строку, на який вони були укладені.

Згідно з пунктом 1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 цей закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 01.02.2020.

Частиною 1 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 встановлено, що продовження договорів оренди здійснюється за результатами проведення аукціону, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті, а саме, без проведення аукціону можуть бути продовжені договори, які:

- укладені та продовжуються вперше, за умови, якщо строк оренди за такими договорами становить п`ять років або менше;

- укладені без проведення аукціону з установами, організаціями, передбаченими частиною першою статті 15 цього Закону;

- укладені без проведення аукціону з підприємствами, установами, організаціями, передбаченими частиною другою статті 15 цього Закону відповідно до вимог статті 15 цього Закону, крім випадків, передбачених абзацами одинадцятим та дванадцятим частини другої статті 15 цього Закону;

- укладені з підприємствами, установами, організаціями, що надають соціально важливі послуги населенню, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, додатковий перелік яких може бути визначений представницькими органами місцевого самоврядування згідно із законодавством.

Договір від 01.09.2016 неодноразово продовжувався та не підпадає під перелік інших договорів, які продовжуються без проведення аукціону.

Тому вказаний договір міг бути продовжений виключно за результатами проведення аукціону, рішення про проведення або відмову у проведенні якого приймається орендодавцем на підставі наданих у порядку ст.18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендарем документів.

Частинами 3-6 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 встановлено, що договори оренди можуть бути продовжені на той самий строк, на який вони були укладені, на підставі заяви орендаря про продовження договору, поданої орендодавцю не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку дії договору оренди.

Рішення про продовження договору оренди державного майна, передбаченого частиною другою цієї статті, і рішення про відмову у продовженні договору оренди державного майна приймаються орендодавцем.

Граничний строк прийняття рішень, передбачених частиною четвертою цієї статті, за умови їх прийняття орендодавцем, становить 30 календарних днів з дати отримання заяви і документів від орендаря.

Будь-яке рішення, передбачене частиною четвертою цієї статті, приймається з урахуванням законодавства, статуту або положення балансоутримувача про погодження уповноваженим органом управління, до сфери управління якого належить балансоутримувач, на підставі довідки балансоутримувача, в якій зазначається інформація про:

- наявність або відсутність заборгованості зі сплати орендної плати чи страхових платежів за договором, що продовжується, станом на дату подання довідки;

- факти суттєвого (більше ніж на три місяці) прострочення сплати орендної плати чи інших обов`язкових за договором платежів;

- результати перевірок, які балансоутримувач та/або орендодавець здійснювали протягом строку оренди, а також інформація про цільове призначення, за яким об`єкт оренди фактично використовувався протягом строку оренди. У разі якщо перевірками виявлено порушення умов договору оренди, зазначається інформація про вжиті орендарем заходи для припинення порушення або про те, що порушення тривало і після строку, визначеного орендодавцем або балансоутримувачем для усунення порушення. Строк на усунення виявлених порушень не може перевищувати 30 календарних днів з дати отримання орендарем відповідного припису.

Пунктом 9 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 встановлено, що після отримання заяви орендаря про продовження договору, який підлягає продовженню за результатами проведення аукціону, орендодавець (або представницький орган місцевого самоврядування чи визначені ним органи) згідно з Порядком передачі майна в оренду приймає одне з таких рішень:

- про оголошення аукціону, за результатами якого чинний договір оренди може бути продовжений з існуючим орендарем або укладений з новим орендарем;

- про відмову у продовженні договору з підстав, передбачених статтею 19 цього Закону.

Статтею 19 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019 визначені підстави для відмови у продовженні договору оренди, а саме:

- якщо орендоване приміщення необхідне для власних потреб балансоутримувача, які обґрунтовані у письмовому зверненні балансоутримувача, поданому ним орендарю;

- якщо орендар, який бажає продовжити договір оренди майна в порядку, встановленому частиною другою статті 18 цього Закону, не надав звіт про оцінку об`єкта оренди у визначений цим Законом строк;

- якщо орендар порушував умови договору оренди та не усунув порушення, виявлені балансоутримувачем або орендодавцем у строк, визначений у приписі балансоутримувача та/або орендодавця;

- якщо орендар допустив прострочення сплати орендної плати на строк більше трьох місяців;

- якщо орендар станом на дату довідки балансоутримувача, передбаченої частиною шостою статті 18 цього Закону, має заборгованість зі сплати орендної плати або не здійснив страхування об`єкта оренди, чи має заборгованість зі сплати страхових платежів.

Позивач направив на адресу відповідача та третьої особи лист позивача №18-02-04337 від 13.08.2020 про припинення терміну дії договору оренди №12/02-6066-ОД від 01.09.2016.

В листі вказувалось, що у зв`язку з порушенням строків подачі заяви на продовження терміну дії договору оренди, наявністю заборгованості зі сплати орендної плати більш ніж за три місяці, невиконанням умов щодо страхування орендованого майна, було прийнято рішення про відмову у продовженні терміну дії договору оренди №12/02-6066-ОД від 01.09.2016 та припинено його дію з 01.08.2020.

Цим листом орендар та балансоутримувач повідомлялись про необхідність термінового повернення орендованого державного майна за актом приймання - передачі балансоутримувачу та нарахування неустойки за час прострочення повернення майна з оренди.

Матеріалами справи підтверджено та не спростовано відповідачем наявність суми боргу з орендної плати за лютий 2020 - липень 2020 в розмірі 21095грн.15коп. на користь державного бюджету.

В матеріалах справи наявна заява-повідомлення відповідача від 10.07.2020 про продовження дії договору оренди, отримана позивачем 13.07.2020. У цій заяві, посилаючись на належне виконання обов`язки за договором оренди, відповідач зазначає про визнання факту безспірної пролонгації договору оренди на 2роки 11місяців - з 01.08.2020 по 31.07.2022 включно. Згідно опису вкладення, наданого відповідачем, на адресу позивача направлялась лише ця заява без додатків.

Відповідач звернувся до позивача із заявою про продовження строку договору за межами строку, встановленого частиною 3 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, направлений на адресу відповідача лист позивача №18-02-04337 від 13.08.2020 був повернений підприємством поштового зв`язку у зв`язку із закінченням строку зберігання.

Відповідач стверджував про необізнаність з правовою позицією позивача щодо припинення дії договору від 01.09.2016 і наполягав на продовженні його дії.

Чинне законодавство не містить спеціальних вказівок щодо того, коли орендар вважається повідомленим чи способів такого повідомлення; у договорі сторони також не передбачили будь-які домовленості щодо того, коли вважається здійсненим повідомлення сторони про припинення чи зміну договору.

Разом з тим, орендуючи спірне майно, відповідач діє як суб`єкт господарювання в межах господарських правовідносин, забезпечуючи себе необхідними матеріально-технічними ресурсами.

Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин у сфері господарювання здійснюють свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства (частина друга статті 3 Господарського кодексу України).

Обов`язковою передумовою здійснення господарської діяльності є державна реєстрація суб`єкта господарювання, що забезпечує реалізацію принципів публічності, загальновідомості і достовірності даних про господарюючих суб`єктів; відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про фізичну особу підприємця, як місцезнаходження (місце проживання або інша адреса, за якою здійснюється зв`язок з фізичною особою - підприємцем).

Здійснюючи підприємницьку діяльність, підприємець вступає у повсякденні відносини з іншими суб`єктами господарської діяльності, а тому останні можуть потребувати оперативної взаємодії з підприємцем у господарській діяльності, зокрема задля проведення переговорів, співпраці у здійсненні прав та виконанні обов`язків, вчинення односторонніх правочинів, можливості обміну інформацією за договором. Звідси, зокрема, випливає обов`язок підприємця забезпечити доступність власних контактів, у тому числі можливість звернення до підприємця письмово в розумний строк.

Загальний порядок укладання, зміни та розірвання господарських договорів, які вчиняються в письмовій формі, пов`язує момент реалізації учасником правовідносин власного волевиявлення на виникнення, зміну чи припинення правовідносин зі здійсненням ним такого волевиявлення в належний спосіб.

Пунктом 6 статті 3 Цивільного кодексу України закріплений принцип справедливості, добросовісності та розумності. Зазначений принцип включає, зокрема, обов`язок особи враховувати потреби інших осіб у цивільному обороті, проявляти розумну дбайливість та добросовісно вести переговори.

Правове регулювання процедури припинення орендних правовідносин спрямовано на досягнення справедливого балансу між правом орендодавця як власника майна володіти, користуватися та розпоряджатися майном на власний розсуд і правом орендаря очікувати на стабільність та незмінність його майнового становища. У контексті наведених вище норм настання наслідків у вигляді припинення чи продовження договору є пов`язаним з дотриманням сторонами орендних правовідносин добросовісної та послідовної поведінки, обумовленої змістом укладеного договору, положеннями господарського законодавства, а також усталеними звичаями ділового обороту та документообігу.

Відповідно до частини першої статті 42 Господарського кодексу України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Отже, негативні наслідки неодержання підприємцем звернення до нього, якщо таке звернення здійснене добросовісно і розумно, покладаються на підприємця.

Позивач належним чином виконав свій обов`язок щодо доведення інформації про припинення дії договору до орендаря, надіславши йому заяву рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністру України №270 від 05.03.2009.

Наявність відповідної заяви орендодавця та належних доказів її надсилання орендарю за наданими орендарем реквізитами свідчить про вчинення позивачем залежних від його волі необхідних дій у спірних правовідносинах та про припинення договірних відносин між сторонами відповідно до приписів чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19.

Згідно з пунктом 10.6 договору від 01.09.2016 (в редакції договору від 04.07.2019 про внесення змін та доповнень до договору від 01.09.2016) чинність цього договору припиняється внаслідок, зокрема, закінчення строку, на який його було укладено.

Таким чином, договір від 01.09.2016 припинив свою дію 31.07.2020.

Пунктами 5.10, 10.10-10.12 договору від 01.09.2016 на орендаря покладений обов`язок у разі припинення або розірвання договору повернути балансоутримувачу або підприємству/товариству, указаному орендодавцем, орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати орендодавцеві/балансоутримувачу збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря.

У разі припинення або розірвання цього договору майно протягом трьох робочих днів орендар повертає балансоутримувачу (або юридичній особі, яку вкаже орендодавець).

Майно вважається поверненим орендодавцю/балансоутримувачу з моменту підписання сторонами акта приймання-передавання. Обов`язок щодо складання акта приймання-передавання про повернення майна покладається на орендаря.

Якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення майна, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування майном за час прострочення.

В матеріалах справи відсутні докази повернення відповідачем орендованого майна за актом приймання-передачі.

Враховуючи викладене, підлягають задоволенню вимоги позивача про виселення відповідача з незаконно займаного приміщення, що перебуває у державній власності, а саме: нежитлових вбудованих приміщень площею 99,7кв.м., розміщених за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4, на цокольному поверсі п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект».

Позивач також заявив до стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 67211грн.77коп., неустойку в розмірі 131761грн.72коп., пеню в розмірі 2430грн.76коп.

Сума боргу з орендної плати складається з суми боргу в розмірі 21095грн.15коп. за період лютий 2020 - липень 2020 та суми боргу в розмірі 46116грн.62коп. за період серпень 2020 - червень 2021.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами наявність суми боргу зі сплати орендної плати на користь державного бюджету в розмірі 21095грн.15коп. за період лютий 2020 - липень 2020. Тому суд задовольняє позовні вимог в цій частині.

Суд відмовляє в задоволенні позовних вимог про стягнення суми боргу зі сплати орендної плати в розмірі 46116грн.62коп. за період серпень 2020 - червень 2021. Вказана сума орендної плати нарахована після припинення дії договору оренди.

Частиною першою статті 762 Цивільного кодексу України передбачено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Відповідно до частини першої статті 286 Господарського кодексу України орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності.

Користування майном за договором є правомірним, якщо воно відповідає умовам укладеного договору та положенням чинного законодавства, які регулюють такі правовідносини з урахуванням особливостей предмета найму та суб`єктів договірних правовідносин.

Правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм статей 759, 762, 763 Цивільного кодексу України, статей 283, 284, 286 Господарського кодексу України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок - негайно повернути наймодавцеві річ.

Після спливу строку дії договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною другою статті 785 Цивільного кодексу України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві.

Обов`язок орендаря сплачувати орендну плату за користування орендованим майном зберігається до припинення договору (до спливу строку дії договору оренди), оскільки орендна плата є платою орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі.

Користування майном після припинення договору є таким, що здійснюється не відповідно до його умов - неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за договором найму (оренди) та регулятивним нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма статті 762 Цивільного кодексу України ("Плата за користування майном") і охоронна норма частини другої статті 785 Цивільного кодексу України ("Обов`язки наймача у разі припинення договору найму") не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно.

Отже, положення пункту 3 частини першої статті 3 та статті 627 Цивільного кодексу України про свободу договору не застосовуються до договорів оренди в тій їх частині, якою передбачені умови щодо здійснення орендної плати за період від моменту припинення дії договору до моменту повернення орендованого майна, оскільки сторони в такому випадку відступають від положень актів цивільного законодавства (стаття 6 Цивільного кодексу України).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.04.2021 у справі №910/11131/19.

Наполягаючи на порушенні відповідачем обов`язку повернути орендоване майно після закінчення строку дії договору оренди, позивач нарахував та заявив до стягнення неустойку в розмірі 131761грн.72коп. за період з 01.08.2020 по 30.06.2021.

Невиконання наймачем передбаченого частиною першою статті 785 Цивільного кодексу України обов`язку щодо негайного повернення наймодавцеві речі (у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі) у разі припинення договору є порушенням умов договору, що породжує у наймодавця право на застосування до наймача відповідно до частини другої статті 785 Цивільного кодексу України такої форми майнової відповідальності як неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.

При здійсненні розрахунку суми неустойки позивач залишив без уваги положення пункту 10.10 договору від 01.09.2016. Цим пунктом передбачено, що у разі припинення або розірвання цього договору майно протягом трьох робочих днів орендар повертає балансоутримувачу (або юридичній особі, яку вкаже орендодавець).

З урахуванням цього належний період для нарахування неустойки є період з 06.08.2020 по 30.06.2021. Розмір неустойки за цей період складатиме 129924грн.72коп.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача неустойку в розмірі 129924грн.72коп., нараховану за період з 06.08.2020 по 30.06.2021. Позовні вимоги про стягнення суми неустойки в розмірі 1837грн. задоволенню не підлягають.

Також позивач заявив до стягнення пеню в розмірі 2430грн.76коп., нараховану за порушення відповідачем строків оплати орендної плати.

Відповідач заявив про сплив строків позовної давності та просив застосувати наслідки.

Розглянувши доданий до позовної заяви розрахунок пені та враховуючи недоведеність розміру суми, заявленої до стягнення, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог через необґрунтованість. З огляду на це, суд не застосовує наслідки строку позовної давності.

На підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог, витрати позивача зі сплати судового збору покладаються на обидві сторони пропорційно задоволених вимог.

Керуючись нормами Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Закону України «Про оренду державного та комунального майна» №157-IX від 03.10.2019, статтями 3, 4, 13, 20, 41, 42, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 91, 129, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро до фізичної особи - підприємця Жовнірчук (Маркової) Ольги Валеріївни м. Кривий Ріг за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державного підприємства «Дніпропетровський державний проектний інститут житлового та цивільного будівництва «Дніпроцивільпроект» м. Дніпро про: - стягнення суми боргу з орендної плати в розмірі 67211грн.77коп., неустойки в розмірі 131761грн.72коп., пені в розмірі 2430грн.76коп.; виселення відповідача з незаконно займаного приміщення, що перебуває у державній власності, а саме: нежитлових вбудованих приміщень площею 99,7кв.м., розміщених за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4, на цокольному поверсі п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект» - задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи - підприємця Жовнірчук (Маркової) Ольги Валеріївни м. Кривий Ріг (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро (Ідентифікаційний код: 42767945; місцезнаходження: 49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Центральна, буд. 6) суму боргу зі сплати орендної плати в розмірі 21095грн.15коп., неустойку в розмірі 129924грн.72коп., витрати зі сплати судового збору в розмірі 4535грн.30коп.

Виселити фізичну особу - підприємця Жовнірчук (Маркову) Ольгу Валеріївну м. Кривий Ріг (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) з незаконно займаного приміщення, що перебуває у державній власності, а саме: нежитлових вбудованих приміщень площею 99,7кв.м., розміщених за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Пушкіна, 4, на цокольному поверсі п`ятиповерхової будівлі, що перебуває на балансі ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект».

Відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення орендної плати в розмірі 46116грн.62коп., неустойки в розмірі 1837грн., пені в розмірі 2430грн.76коп.

Видати накази після набрання чинності рішенням суду.

В судовому засіданні 07.12.2021 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 17.12.2021

Суддя Р.Г. Новікова