УХВАЛА

м. Київ

21.12.2021Справа № 910/16616/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., за участю секретаря судового засідання П`янковської Т.В., розглядаючи у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Янтра»

до Київської міської ради

про визнання договору укладеним,

за участю представників:

позивача - не з`явився,

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Янтра» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання укладеним договору про поновлення договору оренди земельної ділянки від 01.10.2010 у запропонованій редакції.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач звернувся до відповідача з листом-повідомленням про поновлення договору оренди та при цьому відповідачем рішення про відмову в поновленні Договору оренди не приймалося і не надано позивачу письмових заперечень щодо поновлення Договору оренди. Поряд із тим позивач вказує на те, що після спливу строку дії Договору оренди він продовжує користуватися земельною ділянкою та у нього відсутня заборгованість із сплати орендної плати, позивач не відмовлявся від користування земельною ділянкою та не вчиняв будь-яких дій щодо її повернення відповідачу, натомість відповідач примірники договору про поновлення Договору оренди не підписав, будь-яких зауважень щодо їх підписання не висловив.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.05.2020, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 01.10.2021, позов задоволено повністю. Визнано укладеним договір про поновлення договору оренди земельної ділянки від 01.10.2010 та викладено у резолютивній частині судового рішення його редакцію.

Постановою Верховного Суду від 17.11.2021 касаційну скаргу Київської міської ради задоволено частково, внаслідок чого постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.10.2021 і рішення Господарського суду міста Києва від 15.05.2020 у справі № 910/16616/19 скасовано, а справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Скеровуючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд вказав на помилковість висновків судів попередніх інстанцій, що підстави для поновлення договору оренди земельної ділянки, передбачені у частинах першій-п`ятій та частині шостій статті 33 Закону України «Про оренду землі», не пов`язані одна з іншою.

Верховний Суд зауважив, що для реалізації переважного права на поновлення договору оренди принципово важливим є дотримання обома сторонами договору визначених статтею 33 Закону України «Про оренду землі» строків: орендарем - для повідомлення орендодавця про намір поновити договір оренди, орендодавцем - для відповіді на своєчасно надіслане звернення орендаря. Обов`язок орендодавця розглянути в місячний строк звернення орендаря виникає тільки у випадку виконання орендарем взятого на себе обов`язку щодо повідомлення орендодавця про свій намір у строк, погоджений сторонами в договорі оренди. Таким чином, Верховний Суд позбавлений можливості з`ясувати усі істотні обставини справи щодо своєчасної реалізації позивачем права на поновлення договору оренди землі та підтвердження у такий спосіб продовження користування земельною ділянкою після спливу строку цього договору, від чого безпосередньо залежить вирішення питання про поновлення договору оренди шляхом визнання укладеним договору про поновлення договору оренди на підставі частини шостої статті 33 Закону України «Про оренду землі», чого не зробили й суди попередніх інстанцій.

07.12.2021 матеріали справи № 910/16616/19 надійшли до Господарського суду міста Києва та за наслідками автоматизованого розподілу, матеріали справи передано на розгляд судді Комаровій О.С.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 прийнято справу до свого провадження та призначено підготовче засідання на 21.12.2021.

20.12.2021 від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

20.12.2021 від відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

У підготовче засідання 21.12.2021 учасники судового процесу не прибули, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце його проведення.

Так, частиною 2 статті 183 ГПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

З огляду на неявку представників сторін та неможливість розгляду питань, визначених частиною другою статті 182 ГПК України, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання, про що повідомити учасників справи.

Частиною 3 статті 177 ГПК України визначено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно з п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники. КРЄС вважає за доречне згадати свій Висновок № 6 (2004), у якому підкреслюється, що «якість» правосуддя не можна ототожнювати з простою «продуктивністю». Якісний підхід повинен також брати до уваги здатність судової системи відповідати вимогам, які до неї висуваються, з урахуванням загальних цілей системи, серед яких швидкість процесу є лише одним з елементів.

Таким чином, суд вважає, що для виконання завдань підготовчого провадження та прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідно продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Керуючись статтями 177, 183, 202, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відкласти підготовче засідання на 25.01.22 о 12:15 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3 .

Викликати у підготовче засідання учасників справи і звернути увагу останніх, що їх явка не є обов`язковою.

Повідомити позивача про наслідки, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Комарова