ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

23 грудня 2021 року м.Харків Справа № 913/873/21
Провадження №34/913/873/21
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі
за позовом Керівника Сватівської окружної прокуратури Луганської області, м. Сватове Луганської області,
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
до Троїцької селищної ради, смт Троїцьке Сватівського району Луганської області,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державне підприємство «Білокуракинське лісомисливське господарство», смт Білокуракине Луганської області,
про витребування земельної ділянки
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до розпорядження голови Троїцької районної державної адміністрації Луганської області №477 від 12.07.2006 Державному підприємству «Білокуракинське лісомисливське господарство» (далі ДП «Білокуракинське ЛМГ») передано для заліснення земельну ділянку загальною площею 22,0 га, яка на той час розташовувалась в адміністративних межах Троїцької селищної ради Троїцького району.
На підставі вказаного рішення Харківською державною лісовпорядною експедицією розроблено «Проект організації і розвитку лісового господарства ДП «Білокуракинське ЛМГ», згідно якого вказану земельну ділянку площею 22,0 га, включено до кварталу №15 виділів №65, 66, 67 ДП «Білокуракинське ЛМГ».
На виконання вищевказаного наказу виготовлено Технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель державної власності сільськогосподарського призначення (за межами населених пунктів), відомості про які відсутні в Державному земельному кадастрі, згідно якої, в тому числі, було сформовано земельну ділянку площею 22,0 га, вказана земельна ділянка належить до державної форми власності та віднесена до земель сільськогосподарського призначення.
Головне управління Держгеокадастру у Луганській області відповідно до Акту приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 10.12.2020 передало із державної власності сільськогосподарського призначення, а Троїцька селищна рада (Троїцька селищна територіальна громада) прийняла у комунальну власність земельні ділянки у кількості 145, загальною площею 1626,4579 га згідно з додатком.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.10.2021 №279687576 земельна ділянка знаходиться в комунальній власності Троїцької селищної ради.
Як зазначає прокурор, передача зазначеної земельної ділянки у власність відповідача відбулася з порушення норм земельного та лісового законодавства, оскільки на момент видачі ГУ Держгеокадастру у Луганській області вищевказаного наказу спірна земельна ділянка перебувала в постійному користуванні ДП «Білокуракинське ЛМГ».
На думку прокурора, викладене свідчить, що спірна земельна ділянка повністю знаходиться на землях державного лісового фонду наданих в постійне користування ДП «Білокуракинське ЛМГ».
Також прокурор зауважує, що землі лісового фонду, які за матеріалами лісовпорядкування знаходяться у користуванні державних лісогосподарських підприємств, належать до державної власності та перебувають у розпорядженні обласних державних адміністрацій. Відтак, спірну земельну ділянку неправомірно зареєстровано як землю комунальної власності сільськогосподарського призначення Троїцької селищної ради, оскільки цю земельну ділянку сформовано в порушення вимог земельного та лісового законодавства, невірно визначено її правовий статус та цільове призначення (землі сільськогосподарського призначення).
Натомість, відповідно інформації Луганської обласної державної адміністрації від 15.09.2021 №4/01.01-13-4590, як розпорядника земель лісогосподарського призначення, та інформації ДП «Білокуракинське ЛМГ» від 03.09.2021 № 587/04, як користувача земельної ділянки, будь-які рішення щодо відчуження спірної земельної ділянки не приймалися, тому вказана ділянка вибули з володіння власника поза його волею.
В зв`язку з наведеним, виникає необхідність захисту інтересів держави шляхом повернення у її володіння земельної ділянки, яка на даний час незаконно використовується Троїцькою селищною радою, що стало підставою для звернення Керівника Сватівської окружної прокуратури Луганської області до суду з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2021 справу №913/873/21 передано на розгляд судді Іванову А.В.
За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
В обґрунтування необхідності звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає, що вилучення з порушенням земельного законодавства земель лісового фонду, зміна їх цільового призначення та передача у користування суб`єкту господарювання без належних на те правових підстав порушує права та інтереси держави в особі Луганської обласної державної адміністрації.
Оскільки, відповідно до ч. 5 ст. 122 Земельного кодексу України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 31 Лісового кодексу України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації у сфері лісових відносин у межах своїх повноважень на їх території передають у власність, надають у постійне користування для ведення лісового господарства земельні лісові ділянки, що перебувають у державній власності, на відповідній території.
Відтак, Луганська обласна державна адміністрація наділена повноваженнями щодо передачі у власність або у користування, а також надання у постійне користування для ведення лісового господарства земельних лісових ділянок.
За приписами п. 3 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за використанням та охороною лісів, надр, води, атмосферного повітря, рослинного і тваринного світу та інших природних ресурсів.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» визначено, що для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.
Отже, саме Луганській обласній державній адміністрації надано право звертатися до суду на захист інтересів держави в спірних правовідносинах.
У відповідь Луганська обласна державна адміністрація обласна військово-цивільна адміністрація в листі №4/0101-13-4590 від 15.09.2021 зазначила, що інформація про перебування вказаної земельної ділянки в постійному користуванні ДП «Білокуракинське ЛМГ» в ОДА відсутня. Також зауважила, що питання передачі ГУ Держгеокадастру у Луганській області цієї земельної ділянки в комунальну власність Троїцької селищної ради з ОДА не погоджувалося. На думку, ОДА вона не має достатніх повноважень щодо порушення питань про витребування земельної ділянки комунальної власності.
Відтак, прокурор стверджує, що Луганська обласна державна адміністрація обласна військово-цивільна адміністрація, будучи органом владних повноважень, на який покладено обов`язки щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не зважаючи на наявність у нього повноважень щодо звернення до суду з відповідним позовом, протягом розумного строку всупереч інтересам держави за їх захистом до суду не звертається.
При цьому, прокурор в повідомленні №51/2-1004вих-21 від 16.11.2021 повідомляв Луганську обласну державну адміністрацію обласну військово-цивільну адміністрацію про намір звернутися до господарського суду в інтересах держави в особі вказаного органу із зазначеним позовом.
Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ч. 3 та 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Приписами ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» врегульовано, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Аналіз положень ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.
«Неналежність захисту» може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Луганською обласною державною адміністрацією обласною військово-цивільною адміністрацією не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки протягом тривалого часу компетентний орган знав про виявлені порушення, повідомлені прокурором, однак не здійснив належних заходів щодо захисту інтересів держави у сфері раціонального використання земель.
Разом з тим, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку наявна бездіяльність Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації, оскільки вона достеменно знала про порушення інтересів держави, але не відреагувала на таке порушення та не звернулася до суду з відповідним позовом у розумний строк.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва Керівником Сватівської окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації за заявленими позовними вимогами.
Ухвалою господарського суду Луганської області від 01.12.2021 позовну заяву Керівника Сватівської окружної прокуратури Луганської області залишено без руху, надано строк 10 днів з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви та подання до суду заяви про усунення недоліків.
13.12.2021 на адресу суду від Керівника Сватівської окружної прокуратури Луганської області надійшла заява про усунення недоліків, в якій зазначив підстави для залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державного підприємства «Білокуракинське лісомисливське господарство».
Разом із заявою про усунення недоліків прокурор надав засвідчені належним чином копії доказів, доданих прокурором до позовної заяви; належним чином засвідчені копії наказу ГУ Держгеокадастру у Луганській області №18-ОТГ від 10.12.2020 «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» та Акту приймання-передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 10.12.2020 з Додатком; оригінали накладних та фіскальних чеків, якими підтверджується відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів іншим учасникам справи, а також докази направлення заяви про усунення недоліків з додатками іншим учасникам справи.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що прокурором усунуто недоліки поданої ним позовної заяви у встановлений судом строк.
Відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.
При цьому, суддя Іванов А.В. з 13.12.2021 до 22.12.2021 перебував у відпустці.
Відповідно до п. 5.4.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Господарському суді Луганської області, затверджених рішенням зборів суддів від 04.09.2015 №4 з подальшими змінами, у випадку тимчасової непрацездатності, відрядження, відпустки тощо, судді на момент закінчення строку залишення позовної заяви (заяви, скарги, клопотання) без руху, або надходження заяви про усунення недоліків, питання щодо прийняття позовної заяви (заяви, скарги, клопотання) до розгляду, або повернення позовної заяви (заяви, скарги, клопотання) вирішується суддею в його перший робочий день.
Оскільки останнім днем відпустки судді Іванова А.В. є 22.12.2021, питання щодо прийняття позовної заяви до розгляду вирішується суддею в його перший робочий день, а саме 23.12.2021.
Розглянувши матеріали позовної заяви, з урахуванням заяви про усунення недоліків, господарський суд приходить до висновку, що вони відповідають вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 ГПК України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ГПК України відсутні.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Положеннями ч. 3 ст. 247 ГПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги характер спірних правовідносин, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі суд вважає за необхідне розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.
Положеннями абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Таким чином, Луганська обласна державна адміністрація обласна військово-цивільна адміністрація набуває статусу позивача у даній справі.
Крім того, в позовній заяві прокурор заявив клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державного підприємства «Білокуракинське лісомисливське господарство».
Відповідно до ч. 1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.
Як зазначає прокурор підставою для залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Державного підприємства «Білокуракинське лісомисливське господарство» є той факт, що спірна земельна ділянка знаходиться на землях лісового фонду, наданих в постійне користування саме лісовому господарству, та перебувала в його постійному користуванні на момент видачі наказу ГУ Держгеокадастру у Луганській області №370-сг від 23.01.2020 «Про проведення державної інвентаризації земель».
З огляду на те, що Державне підприємство «Білокуракинське лісомисливське господарство», за твердженням прокурора, є постійним користувачем спірної земельної ділянки, яку просить витребувати прокурор, оскільки вона наразі перебуває у комунальній власності Троїцької селищної ради, рішення суду у даній справі може вплинути на його права та обов`язки відносно позивача.
В зв`язку з чим, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та залучення Державного підприємства «Білокуракинське лісомисливське господарство» до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.
Частиною 8 ст. 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті (ч. 4 ст. 166 ГПК України).
Згідно ч. 4 ст. 167 ГПК України заперечення подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання заперечення, який дозволить іншим учасниками справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 165, 168, 172, 176, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва Керівником Сватівської окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Луганської обласної державної адміністрації обласної військово-цивільної адміністрації за заявленими позовними вимогами.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
4. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.
5. Підготовче засідання призначити на 12.01.2022 о 15 год. 50 хв.
6. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Луганської області за адресою: м. Харків, проспект Науки, буд. 5, зал судових засідань №204.
7. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали. Відзив подати з доказами його направлення з усіма додатками іншим учасникам справи.
8. Встановити прокурору та позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву. Відповідь на відзив подати з доказами направлення з усіма додатками іншій стороні.
9. Встановити відповідачу строк для подання заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Заперечення подати з доказами направлення з усіма додатками іншій стороні.
10. Запропонувати третій особі у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати пояснення щодо позову та у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву, надати пояснення щодо відзиву, докази направлення іншим учасникам справи надати суду.
11. Явку представників сторін визнати необов`язковою.
Cуд звертає увагу учасників справи про наявність технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст. 197 ГПК України.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 23.12.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Іванов