РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.12.2021Справа № 910/15916/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа доріг"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша приватна експертиза"

про стягнення заборгованості в розмірі 20 900,00 грн.

Без повідомлення (виклику) сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мережа доріг» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша приватна експертиза» про стягнення заборгованості у розмірі 20 900,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для повернення сплачених на користь відповідача коштів за Договором на виконання експертизи проєкту будівництва № 720 від 29.03.2021, оскільки експертний звіт не був внесений відповідачем до Реєстру будівельної діяльності та не підписаний кваліфікованим електронним підписом експерта.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 04.10.2021 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, однак була повернута відділом поштового зв`язку до суду з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Враховуючи наведене, оскільки відповідачем не повідомлено суд про зміну місцезнаходження та не забезпечено внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд дійшов висновку, що в силу положень пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України день складення підприємством поштового зв`язку повідомлення від 18.10.2021 про неможливість вручення поштового відправлення, вважається днем вручення відповідачу ухвали Господарського суду міста Києва від 04.10.2021.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Зважаючи на те, що відповідач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 Господарського процесуального кодексу України, не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданим йому процесуальним правом, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа з метою дотримання процесуальних строків вирішення спору може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України та частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2020 між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мережа доріг» (підрядник) укладено договір № 11-20/ПК на розробку проєктно-кошторисної документації «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С101416/Київ-Чоп/ - Северинівка км 0+000 - км 1+100 Київської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013», за умовами якого підрядник зобов`язався за завданням замовника виконати роботи з розробки проєктної документації «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С101416/Київ-Чоп/ - Северинівка км 0+000 - км 1+100 Київської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013», (код за ДК 021:2015- 71320000-7 - Послуги з інжерного проєктування) відповідно до чинних нормативних документів та забезпечити проходження її експертизи, а замовник зобов`язався прийняти і оплатити їх.

За умовами пункту 1.2. цього договору кінцевим продуктом робіт є передана підрядником проєктно-кошторисна документація, склад та зміст якої визначається чинними державними та відомчими стандартами або іншими нормативно-правовими актами, які регулюють порядок виконання цих робіт за цим договором.

Згідно з п. 1.3. Договору підрядник, в межах ціни договору, виконує на свій ризик власними та залученими силами і засобами всі передбачені замовленням роботи, здає в обумовлені строки матеріали замовнику, забезпечує проходження експертизи проєктно-кошторисної документації, усуває недоробки, що зумовлені неякісним виконанням робіт.

Підрядник може залучити субпідрядників до виконання робіт. Укладення договорів підрядника із субпідрядниками не створює будь-яких правових відносин між замовником і субпідрядником. При залученні субпідрядників підрядник контролює наявність у них ліцензій, дозволів на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством, про що учасник надає окремий гарантійний лист у складі пропозиції. За якість виконаних субпідрядником робіт несе відповідальність підрядник (п. 6.1., 6.2. Договору).

За приписами п. 6.3. Договору приймання робіт, виконаних субпідрядником, здійснює підрядник. Він несе відповідальність за дії субпідрядника такою ж мірою, як і за свої власні дії.

26 березня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Перша приватна експертиза» (далі - виконавець, відповідач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мережа доріг» (далі - замовник, позивач) укладено Договір на виконання експертизи проєкту будівництва № 720 (далі - Договір), на умовах якого замовник доручає виконавцю виконання робіт (далі - роботи) по проведенню комплексної експертизи проєкту будівництва (далі - експертиза). Назва проєкту будівництва: «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С101416/Київ-Чоп/ - Северинівка км 0+000 - км 1+100 Київської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013».

Виконавець є експертною організацією, що включена до переліку експертних організацій, які відповідають критеріям, установленим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 53 від 23.05.2011, в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Порядком затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженим Постановою КМУ від 11.05.2011 № 560, іншими законодавчими актами (п. 1.1 Договору).

За умовами п. 1.2. Договору результати робіт надаються замовнику у вигляді письмового звіту за результатами проведеної експертизи відповідно до постанови КМУ від 11.05.2011 № 560 та ДСТУ - НБА.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво» (далі - звіт).

Відповідно до п. 2.1. Договору вартість проведення експертизи визначається за домовленістю сторін з урахуванням рекомендацій ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013 «Правила визначення вартості проектно-вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» та іншими нормативно-правовими актами, які визначають порядок розрахунку вартості експертизи.

Згідно з п. 2.2. Договору вартість експертизи складає 20 900,00 грн., в т.ч. ПДВ 3 483,33 грн.

Пунктом 3.2. Договору узгоджено наступні обов`язки виконавця:

- в обумовлені Договором строки, якісно та в повному обсязі провести експертизу;

- в разі необхідності для проведення експертизи залучити відповідних фахівців;

- надати замовнику належним чином оформлений звіт відповідно до ДСТУ-Н Б А 2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво» та постанови Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560 «Про затвердження Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратити чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України»;

- повідомляти замовника про готовність, дату та час отримання звіту;

- повернути замовнику після проведення експертизи проєктну документацію.

У відповідності до п. 4.1. та п. 4.2. Договору проведення експертизи здійснюється виконавцем у строк десять календарних днів. Відлік строку проведення експертизи починається з дати зарахування коштів на розрахунковий рахунок виконавця у відповідності із п. 4 розділу 2 цього Договору і при умові надання виконавцю у необхідній кількості матеріалів, вказаних у під. 1 п. 1 розділу 3 цього Договору та примірник Договору, завірений підписом та печаткою замовника.

Згідно з п. 5.1. Договору приймання замовником виконаних робіт за цим Договором оформлюється актом приймання-передачі виконаних робіт (далі - Акт).

Замовник зобов`язаний підписати та передати виконавцю один примірник Акта на момент отримання звіту (п. 5.2. Договору).

Пунктом 5.4. Договору узгоджено, що оформлений звіт є документом, який підтверджує виконання робіт виконавцем за цим Договором. Оригінал звіту надається замовнику тільки за наявності у виконавця усіх належних йому оригінальних примірників документів, оформлених за цим Договором, та здійснення повної оплати послуг за цим Договором.

Цей Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення їх печатками та діє до повного виконання сторонами передбачених Договором зобов`язань, але не пізніше 31.12.2021, а у частині розрахунків - до повного виконання сторонами передбачених Договором зобов`язань (п. 10.1. Договору).

Доказів припинення дії договору сторонами під час розгляду справи суду не надано, а отже він є діючим і приймається судом.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору відповідачем виставлено позивачу рахунок № 720 на суму 20 900,00 грн., який оплачений позивачем 30.03.2021 згідно платіжного доручення № 53 на суму 20 900,00 грн.

14 квітня 2021 року відповідачем складено Експертний звіт № 05/373-04/21/А, в зв`язку з чим, 02.04.2021 сторонами без заперечень та зауважень складено та підписано Акт надання послуг № 1150 від 02.04.2021 на суму 20 900,00 грн.

21 липня 2021 року позивач звернувся до відповідача із Листом-претензією вих. № 105 від 21.07.2021, у якому позивач зазначив, що матеріали, які були надані виконавцем як експертний звіт, оформлені не у відповідності до Порядку, через що замовник не має можливості отримати дозвіл на виконання будівельних робіт, що є неналежним виконанням виконавцем своїх зобов`язань за укладеним Договором, в зв`язку з просив відповідача повернути отримані кошти у сумі 20 900,00 грн., який залишений відповідачем без відповіді та задоволення.

Звертаючись з позовом до суду позивач зазначає, що матеріали, які були надані відповідачем як експертний звіт, оформлені не у відповідності до Порядку, а саме експертний звіт не був внесений відповідачем до Реєстру будівельної діяльності та не підписаний кваліфікованим електронним підписом експерта, через що позивач не має можливості передати належним чином оформлену проєктну документацію замовнику, а замовник в свою чергу, не має можливості отримати дозвіл на будівництво, в зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача кошти у розмірі 20 900,00 грн., сплачені позивачем у якості оплати за Договором.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина 1 статті 202 ЦК України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

При цьому за правилами статті 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 173 ГК України встановлено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`зана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Частиною 1 ст. 174 ГК України встановлено, що господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно з частиною 1 статті 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Так, укладений між сторонами по справі договір, який за своєю суттю є договором підряду, є підставою для виникнення у сторін договору господарських зобов`язань відповідно до ст.ст. 173, 174 ГК України (ст.ст. 11, 202, 509 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 ЦК України).

Статтею 852 Цивільного кодексу України визначено, що якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Згідно з частинами 1-3 статті 858 Цивільного кодексу України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України, однією із загальних засад цивільного законодавства є свобода договору.

Свобода договору означає право громадян або юридичних осіб вступати чи утримуватися від вступу у будь-які договірні відносини. Свобода договору проявляється також у наданій сторонами можливості за взаємною згодою визначати умови такого договору, змінювати ці умови також за взаємною згодою або утримуватися від пропозицій про їх зміну.

Отже, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до пункту 2 розділу І Договору результати робіт надаються замовнику у вигляді письмового звіту за результатами проведеної експертизи відповідно до постанови КМУ від 11.05.2011 року № 560 та ДСТУ - НБА.2.2-10:2012 "Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво".

Умовами укладеного між сторонами договору, зокрема, п. 5.1., 5.2., 5.4. узгоджено, що приймання замовником виконаних робіт за цим Договором оформлюється актом приймання-передачі виконаних робіт. Замовник зобов`язаний підписати та передати виконавцю один примірник Акта на момент отримання звіту. Оформлений звіт є документом, який підтверджує виконання робіт виконавцем за цим Договором. Оригінал звіту надається замовнику тільки за наявності у виконавця усіх належних йому оригінальних примірників документів, оформлених за цим Договором, та здійснення повної оплати послуг за цим Договором.

Як встановлено судом, 14.04.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Перша приватна експертиза" було виконано роботи по проведенню комплексної експертизи проєкту будівництва, а також складено та надано Товариству з обмеженою відповідальністю "Мережа доріг" результати робіт у вигляді письмового звіту за результатами проведеної експертизи - Експертний звіт № 05/376-04/21/А (позитивний) щодо розгляду проєктної документації за робочим проектом "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С101416/Київ-Чоп/ - Северинівка км 0+000 - 1+100 Київської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013". Вказаний Експертний звіт підписаний головним експертом проєкту, відповідальними експертами, відповідальним фахівцем в частині архітектурно-об`ємного планування, відповідальним фахівцем в частині інженерних мереж, відповідальним фахівцем в частині електропостачання, скріплений печатками вказаних осіб, а також затверджений директором відповідача 14.04.2021 року.

Судом встановлено, що виконані відповідачем за Договором роботи з проведення комплексної експертизи вищевказаного проєкту загальною вартістю 20 900,00 грн., оформлені письмовим Експертним звітом № 05/376-04/21/А, в погодженому сторонами зазначеним правочином порядку прийняті замовником згідно з актом надання послуг від 02.04.2021 року № 1150. У наведеному акті, крім іншого, сторони зазначили, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (надання послуг) не має.

У той же час докази, які свідчать про наявність недоліків (у тому числі прихованих) виконаного відповідачем письмового Експертного звіту № 05/376-04/21/А, а також документи, які підтверджують висловлення позивачем до моменту фактичного прийняття відповідних робіт претензій щодо виявлених допущених у роботі відступів від умов Договору або інших недоліків, у матеріалах справи відсутні.

Зобов`язання, в силу вимог статей 526, 525 Цивільного кодексу України, має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься і у ст. 193 ГК України.

Частиною 1 статті 853 Цивільного кодексу України унормовано, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до частини 2 статті 853 Цивільного кодексу Кодексу України замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Враховуючи належне та повне виконання відповідачем договірних зобов`язань, що об`єктивно підтверджується підписаним між сторонами та скріпленим їх печатками актом надання послуг від 02.04.2021 року № 1150, суд дійшов висновку про необґрунтованість тверджень позивача про наявність правових підстав для повернення Товариством з обмеженою відповідальністю "Перша приватна експертиза" отриманої від замовника суми вартості проведення комплексної експертизи проєкту будівництва.

Посилання позивача на неможливість передачі ним належним чином оформленої проектної документації її замовнику - Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, що призвело до неотримання останнім відповідного дозволу на будівництво, не свідчить про наявність підстав для задоволення вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа доріг", оскільки наведені обставини не входять до предмета доказування у даній справі.

Слід також зазначити, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Мережа доріг" в установленому законом порядку не було зазначено правової природи спірної суми заявлених до стягнення грошових коштів (основний борг, попередня оплата, штрафна санкція, безпідставно отримані кошти тощо), а також не обґрунтовано матеріально-правової підстави (норми права, на підставі якої позивач просить суд про задоволення своїх вимог) пред`явленого ним до відповідача позову.

Крім того, у позовній заяві Товариство з обмеженою відповідальністю "Мережа доріг" посилалося, зокрема, на положення пункту 15 Порядку, за якими звіт про результати експертизи проекту будівництва (зокрема додатки до нього) створюється виключно як електронний документ з використанням Реєстру будівельної діяльності. На звіт про результати експертизи проекту будівництва накладається кваліфікований електронний підпис всіх експертів, які проводили експертизу (із зазначенням напрямів діяльності, за якими експертизу проекту будівництва здійснював кожен з експертів відповідно до його кваліфікації), а також головного експерта проекту та керівника відповідної експертної організації.

У той же час судом встановлено, що означена норма Порядку була включена до нього на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 року № 681 "Про питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва", яка набрала чинності лише 02.07.2021 року, тобто після виникнення між сторонами спірних правовідносин.

Разом із тим, умовами пункту 15 цього Порядку (який був чинним на час укладення між сторонами Договору, виконання відповідачем робіт за цією угодою та їх передачі Замовнику) було передбачено, що експертна організація за результатами проведеної експертизи надсилає її замовникові експертний звіт:

позитивний - щодо дотримання вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проекту будівництва;

негативний - щодо допущення помилок, необхідності їх доопрацювання та/або недотримання зазначених вимог.

Звіт за результатами проведеної експертизи створюється за допомогою Реєстру будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва у порядку, визначеному в Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Експертна організація забезпечує внесення експертних звітів (з додатками) про результати експертизи проектної документації на будівництво об`єктів (у тому числі договори про проведення експертизи проектної документації на будівництво об`єктів, укладені відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", у разі їх укладення через електронний кабінет) до Реєстру будівельної діяльності.

Разом із тим, означеними приписами, на які посилався позивач, не передбачено відповідальності експертної організації за невнесення відповідних відомостей до Реєстру будівельної діяльності у договірних відносинах.

Більше того, порушення вимог нормативних актів може бути підставою для притягнення винної особи до встановленої відповідальності, проте не тягне за собою наслідків у вигляді повернення виконаного за договором.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з покладенням судового збору на позивача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено: 20.12.2021

Суддя О.А. Грєхова