УХВАЛА

м. Київ

20.12.2021Справа № 910/20769/21

Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

позовну заяву Члена Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області ОСОБА_1

до 1. Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) села Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області

2. Рівненської обласної державної адміністрації

про визнання недійсним статуту у новій редакції,

ВСТАНОВИВ:

Член Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) села Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області (далі - відповідач-1) та Рівненської обласної державної адміністрації (далі - відповідач-2) про визнання недійсним статуту Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області», прийнятий на підставі рішення окремих неповноважених осіб від імені Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області, оформленого протоколом загальних зборів № 1 від 17.02.2019, на підставі якого внесено записи в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 1000580 та № 2000580 від 04.04.2019.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Вказані положення процесуального законодавства мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України), так і аналогічних приписів статей 7, 13 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з пунктом 2 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Положеннями частини 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Комплексний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено обов`язок позивача до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення з метою забезпечення їх права ознайомитись з такою позовною заявою та надати відзив на неї відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

Якщо відповідачі забажають скористатися таким правом на подання відзиву, їм кореспондується аналогічний відповідний обов`язок надіслати всім іншим учасникам судового розгляду копії відзиву (пункт 2 частини 6 статті 165 Господарського процесуального кодексу України) з метою забезпечення їх права ознайомитись з цим відзивом, в чому і полягає забезпечення в даному випадку рівності процесуальних прав та обов`язків сторін та інших учасників справи.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

Дослідивши долучені позивачем до позову описи вкладення до цінних листів, суд встановив, що позивачем направлено на адресу відповідачів тільки копії додатків до позовної заяви, тоді як копія позовної заяви від 10.12.2021 відповідачам не направлялась.

Також, частиною 4 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу про визнання недійсним статуту Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято-Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області».

Проте, до позовної заяви означеного акту у засвідченій копії (або в оригіналі) ОСОБА_1 не долучено, як і не додано клопотання про його витребування у інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивач не дотримався окремих вимог статі 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги вищевикладене, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 164, 174, 234 Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити Члену Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Члену Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання належних доказів надіслання відповідачам копії позовної заяви від 10.12.2021;

- подання копії статуту Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви у новій редакції, який має назву - «Статут «Релігійна громада Свято- Троїцької парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної церкви України) с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області», а у разі відсутності копії такого документу у позивача - клопотання про його витребування у інших осіб.

4. Роз`яснити Члену Релігійної громади Свято-Троїцької парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви с. Орв`яниця Дубровицького району Рівненської області ОСОБА_1 , що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню.

6. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається https://ki.arbitr.gov.ua/.

Суддя В.С. Ломака