ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

20 грудня 2021 року м. ТернопільСправа № 921/575/21
Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Гевка В.Л. розглянув заяву №815-г від 16.12.2021 (вх.№10261 від 16.12.2021) адвоката Вароди Павла Борисовича в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі №921/575/21.

1. Судові процедури.

1.1. Суть справи.

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою №б/н від 31.08.2021 (Вх.№635 від 01.09.2021) до відповідача - Обслуговуючого кооперативу ЖБК Будного 3 про стягнення з відповідача в користь позивача грошових коштів в сумі 1 800 000 грн 00 коп.

1.2. Розгляд заяви про забезпечення позову.

Ухвалою від 06.09.2021 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання вперше призначено на 28.09.2021 об 11 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 28.09.2021 продовжено строк підготовчого провадження у справі по 12.10.2021 та відкладено підготовче засідання у справі на 12.10.2021 о 11 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 12.10.2021 з ініціативи суду продовжено строк підготовчого провадження у даній справі по 09.11.2021 та відкладено підготовче засідання на 09.11.2021 о 12 год. 40 хв.

У судовому засіданні 09.11.2021 судом протокольною ухвалою з ініціативи суду продовжено строк підготовчого провадження у даній справі по 30.11.2021 та відкладено підготовче засідання на 30.11.2021 о 10 год. 20 хв.

У призначене підготовче засідання 30.11.2021 з`явилися позивач та представник позивача.

Позивачем через канцелярію суду подано клопотання вих.№815-г від 30.11.2021 (вх.№9759 від 30.11.2021) про призначення судової почеркознавчої експертизи.

У даному клопотанні просить суд:

- призначити у справі почеркознавчу експертизу;

- доручити проведення судової почеркознавчої експертизи Тернопільському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України;

- на вирішення судовому експерту (експертам) при здійсненні судової почеркознавчої експертизи поставити наступне питання: Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на заяві від 02 квітня 2020 року адресованій Загальним зборам членів обслуговуючого кооперативу ЖБК Будного 3 тією особою, від імені якої він зазначений, а саме ОСОБА_1 , чи іншою особою?;

- оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ;

- зупинити провадження у справі до закінчення проведення судової експертизи.

Також позивачем подано заяву без номера від 30.11.2021 (вх.№9760 від 30.11.2021) про те, що поданий до суду відповідачем документ є підроблений, а саме копія заяви від 02.04.2020, яка долучена відповідачем до відзиву на позовну заяву.

Представник відповідача не з`явився, проте, на адресу суду надіслав клопотання про відкладення підготовчого засідання.

У підготовчому засіданні 30.11.2021, з ініціативи суду, протокольною ухвалою продовжено строк підготовчого провадження у даній справі по 14.12.2021.

2. Аргументи позивача щодо поданої заяви про забезпечення позову.

В межах даної справи, адвокат Варода Павло Борисович звернувся до суду в інтересах позивача - ОСОБА_1 із заявою №815-г від 16.12.2021 (вх.№10261 від 16.12.2021) про забезпечення позову, у якій просить вжити заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу "ЖБК Будного 3" про стягнення грошових коштів в межах суми заявлених позовних вимог в розмірі 1 800 000 грн. 00 коп.

В обґрунтування поданої заяви заявник зазначає, що 08 червня 2018 року позивачем ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 згідно протоколу установчих зборів №1 від 08 червня 2018 року створено юридичну особу Обслуговуючий кооператив «ЖБК Будного 3», про що 11 червня 2018 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений запис під номером 0011464 та присвоєно ідентифікаційний код юридичної особи 42225749.

Відповідно до акту приймання-передачі об`єктів нерухомості від 15 червня 2018 року, посвідченого Ліщиною О.П., приватним нотаріусом міського нотаріального округу, зареєстровано в реєстр, за №1207, 1208 позивач ОСОБА_1 передав належне йому на праві приватної власності нерухоме майно, будівлі, що знаходяться за адресою : АДРЕСА_1 , як членський внесок у майновій формі до відповідача ОК «ЖБК Будного 3», а відповідач; ОК «ЖБК Будного 3» отримало нерухоме майно, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 , а саме: склад-цех під літ. «О», площею 653,2 кв.м., цех холодильних камер під літ. П-П-П пл. 1107,8 кв.м склад матеріалів під літ. «Р» площею 103,5 кв.м., склад матеріалів під літ. «С» площею 61,1 кв.м., прохідна під літ. «Т» площею 1925,6 кв.м. Даний акт підписано позивачем ОСОБА_1 та уповноваженим представником відповідача ОК «ЖБК Будного 3» Журавель Ю.Я.

10 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся із письмовою заявою до загальних зборів членів ОК «ЖБК Будного 3», у якій заявив про свій вихід зі складу засновників (членів) вказаного кооперативу, та просив встановити оцінку будівель загальною площею 1925,6 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, які передані ним як вступний внесок до Кооперативу в розмірі 1 800 000 грн 00 коп., та повернути йому вступний внесок в грошовій формі в розмірі 1 800 000 грн 00 коп. протягом року з моменту прийняття відповідного рішення про припинення членства в кооперативі, осіб-підприємців".

Рішенням загальних зборів членів ОК «ЖБК Будного 3» від 10 березня 2020 року, оформленим протоколом загальних зборів №2 від 10 березня 2020 року, (пункт 2 порядку денного загальних зборів), вирішено:

1. Припинити членство в Кооперативі ОСОБА_1 враховуючи подане ним звернення.

2. Встановити оцінку будівель загальною площею 1925,6 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1, які передані ОСОБА_1 як вступний внесок до Кооперативу в розмірі 1800000 (один мільйон вісімсот тисяч) гривень 00 коп.

3. Повернути ОСОБА_4 вступний внесок в грошовій формі в розмірі 1 800 000 грн 00 коп. протягом року з моменту прийняття даного рішення.

В строк до 10 березня 2021 року, та станом на день звернення до суду із цим позовом, відповідач ОК «ЖБК Будного 3» свого обов`язку по поверненню позивачу ОСОБА_1 вступного внеску в грошовій формі 1 800 000 гривень протягом року з моменту прийняття ним вищевказаного рішення не виконав, у зв`язку із чим просить суд стягнути з ОК «ЖБК Будного 3» на його користь 1 800 000 грн 00 коп.

У зв`язку з цим позивач ОСОБА_1 вважає, що у даній справі слід вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що підлягають сплаті, так як, невжиття таких заходів істотно ускладнить виконання рішення суду зважаючи на поведінку відповідача ОК «ЖБК Будного 3», який ухиляється від виконання зобов`язання по поверненню позивачу 1 800 000 грн, систематично не з`являється у судові засідання та подав до суду копію заяви із підписом виконаним нібито від імені позивача про повернення спірних грошових коштів (щодо справжності підпису позивача у вказаній заяві на даний час судом призначено почеркознавчу експертизу). Не подання відповідачем до суду оригіналу такої заяви, свідчить про те, що відповідач може ухилитися від виконання рішення суду.

При цьому заявник вважає, що сума, яка пред`явлена позивачем до стягнення з відповідача є значною, що об`єктивно може зумовити приховування грошових коштів, які знаходяться на рахунках відповідача або їх нецільове витрачання з метою унеможливлений фактичного виконання судового рішення. Спосіб забезпечення є співмірним позовним вимогами. В разі задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача значної суми коштів, відповідач з метою ухилення від виконання судового рішення може вчиняти дії по прихованню коштів чи інших активів (прихованої реалізації майна), приховання грошових коштів шляхом переведення на інші рахунки чи витрачання на виконання інших зобов`язань, що може ускладнити чи навіть унеможливити виконання судового рішення та повернення позивачу коштів в значній сумі.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що такий захід забезпечення, як накладення арешту на грошові кошти в межах суми позовних вимог, жодним чином не порушує законних інтересів відповідача.

Відтак, враховуючи майновий характер спору, заходи у вигляді арешту грошових коштів відповідача в межах суми заявлених позовних вимог є співрозмірними до позовних вимог та фактичних обставин справи, забезпечують виконання судового рішення в разі можливого задоволення позову й не порушують існуючих прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи забезпечення позову є тимчасовими на період вирішення спору по суті з метою зупинення вчинення під час розгляду справи дій, які матимуть відповідні юридичні наслідки, що можуть призвести до ускладнення чи унеможливлення виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Водночас, заявник зауважує, що у власності відповідача ОК «ЖБК Будного 3» відсутнє будь-яке нерухоме майно за рахунок якого може бути виконане можливе рішення суду про задоволення позову, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 290337716 від 15 грудня 2021 року.

На підставі зазначеного позивач, в порядку статей з 136 по 139 ГПК України, просить суд вжити заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу "ЖБК Будного 3" про стягнення грошових коштів в межах суми заявлених позовних вимог в розмірі 1 800 000 грн 00 коп. шляхом накладення арешту на грошові кошти, які належать Обслуговуючому кооперативу "ЖБК Будного 3" та розміщені на всіх рахунках в усіх банківських та інших фінансово-кредитних установах, які відкриті станом на дату застосування заходів забезпечення позову, або будуть відкриті після застосування заходів забезпечення позову.

3. Висновок суду із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд постановляючи ухвалу.

3.1. Закон, яким керувався суд постановляючи ухвалу.

Відповідно до статті 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 137 цього Кодексу, заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом статті 137 ГПК України позов забезпечується: - накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

- забороною відповідачу вчиняти певні дії;

- забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

- зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

- зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

- зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

- арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

- іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Не може бути накладено арешт на предмети, що швидко псуються.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони:

- проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору;

- Центральному депозитарію цінних паперів та депозитарній установі надавати емітенту реєстр власників іменних цінних паперів для проведення загальних зборів акціонерів;

- участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства;

- здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Не допускається забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів) Національного банку України, а також встановлення для Національного банку України, його посадових та службових осіб заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій.

Не допускається забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на майно (активи), у тому числі грошові кошти, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб або банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, або банку, що ліквідується відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", яке належить або підлягає передачі чи сплаті Фонду гарантування вкладів фізичних осіб або банку, віднесеному до категорії неплатоспроможних, банку, що ліквідується відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", і знаходиться у нього чи інших осіб;

- встановлення заборони або обов`язку Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, банку, віднесеному до категорії неплатоспроможних, банку, що ліквідується відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", їх посадовим особам, іншим особам під час реалізації Фондом гарантування вкладів фізичних осіб майна (активів) банку, віднесеного до категорії неплатоспроможних, вчиняти певні дії або встановлення обов`язку для таких осіб утримуватися від вчинення певних дій;

- зупинення дії рішень Кабінету Міністрів України про участь держави у виведенні неплатоспроможного банку з ринку, індивідуальних актів Міністерства фінансів України, прийнятих на виконання таких рішень Кабінету Міністрів України, індивідуальних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, прийнятих у процесі виведення неплатоспроможного банку з ринку, а також встановлення для Кабінету Міністрів України, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, їх посадових та службових осіб заборони або обов`язку вчиняти певні дії, обов`язку утримуватися від вчинення певних дій, що випливають з таких рішень/актів.

Майно (активи), у тому числі грошові кошти, клієнта банку, на яке судом накладено арешт до дня віднесення цього банку до категорії неплатоспроможних або дня прийняття рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність" (крім ліквідації банку за рішенням його власників), може бути передано приймаючому або перехідному банку у встановленому законодавством про систему гарантування вкладів фізичних осіб порядку з письмовим повідомленням Фондом гарантування вкладів фізичних осіб особи, в інтересах якої накладено арешт. При цьому передане майно (активи), у тому числі грошові кошти, залишається обтяженим відповідно до ухвали суду про накладення арешту.

Суд, який вирішує спір про право власності на акції (частки, паї) товариства, права акціонера (учасника), реалізація яких залежить від відносної вартості акцій (розміру частки) в статутному капіталі товариства, може постановити ухвалу про забезпечення позову шляхом встановлення заборони на внесення змін до статуту цього товариства щодо розміру статутного капіталу.

Заходи забезпечення позову не повинні порушувати прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства. Зокрема, крім випадків, передбачених частиною дев`ятою цієї статті, заборона вчиняти дії має стосуватися лише акцій або корпоративних прав, безпосередньо пов`язаних з предметом спору.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Арешт на майнові права у вигляді майнових прав на цінні папери у внутрішній системі обліку особи, яка провадить клірингову діяльність, накладається в порядку, встановленому статтею 64 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки".

Не допускається забезпечення позову шляхом накладення арешту на кошти, що знаходяться в Національному банку України або іноземних банках на рахунках, відкритих Центральному депозитарію цінних паперів та/або кліринговим установам для забезпечення здійснення грошових розрахунків.

Не допускається забезпечення позову шляхом накладення арешту на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку.

Із змісту частини 1 статті 139 ГПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 та частини 6 статті 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до частини 1 статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

3.2. Висновок суду по розгляду заяви про забезпечення позову.

Зазначення мотивів, з яких суд дійшов висновку.

Розглянувши та оцінивши заяву №815-г від 16.12.2021 (вх.№10261 від 16.12.2021) адвоката Вароди Павла Борисовича в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі №921/575/21, суд має за необхідне зазначити таке.

Із змісту наведених норм статей 136, 137, 140 ГПК України заходи про забезпечення позову застосовується судом, виходячи з обставин справи, змісту заявлених позовних вимог.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду або реальна загроза в подальшому у поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Також, суд повинен з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З огляду на положення статей 13, 74, 80 ГПК України особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

При цьому суд, надавши оцінку поданій заяві про забезпечення позову зазначає, що позивачем не наведено достатніх аргументів та не надано доказів на підтвердження того, що існують реальні обставини, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі можливого задоволення позовних вимог чи підтверджують реальне ухиляння від виконання зобов`язання по поверненню позивачу 1 800 000 грн 00 коп. або існуючу загрозу у поновленні чи утрудненні в поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Так, більшість обставин у заяві заявника стосуються обґрунтування та правового аналізу, яке стосується поведінки відповідача, яка полягає у систематичних нез`явленнях відповідача у судові засідання та подання ним до суду копію заяви із підписом виконаним нібито від імені позивача про повернення спірних грошових коштів, а також неподання відповідачем оригіналу такої заяви.

Проте, вказані обставини можуть свідчити про зловживання процесуальними правами і обов`язками, та на них Господарським процесуальним кодексом України передбачено інше реагування суду ніж як заходи до забезпечення позову.

Щодо підстав вважати, що є обставини, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог чи вказують на реальну існуючу загрозу у поновленні чи утрудненні в поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, то заявником наводяться, на думку суду, в основному припущення про можливість настання таких, проте, не зазначається, що саме свідчить чи підтверджує такі обставини, чи які, наприклад, дії відповідача про це свідчать?

Так, стверджуючи про те, що сума, яка пред`явлена позивачем до стягнення з відповідача є значною, що об`єктивно може зумовити приховування грошових коштів, які знаходяться на рахунках відповідача або їх нецільове витрачання з метою унеможливлення фактичного виконання судового рішення та те, що відповідач з метою ухилення від виконання судового рішення може вчиняти дії по прихованню коштів чи інших активів (прихованої реалізації майна), приховання грошових коштів шляхом переведення на інші рахунки чи витрачання на виконання інших зобов`язань, що може ускладнити чи навіть унеможливити виконання судового рішення та повернення позивачу коштів в значній сумі, позивач лиш припускає такі обставини не надаючи доказів, що такі дії, або уже відповідачем вчиняються, або, що такі дії є в майбутньому безальтернативними.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Такий висновок здійснено Верховним Судом у постанові від 02.09.2019 у справі №917/137/19.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, в разі задоволення позову.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначено, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18, а також у постановах Верховного Суду від 16.03.2020 у справі №916/3245/19, від 16.10.2019 у справі №904/2285/19.

Враховуючи зазначене, оцінивши посилання заявника на наведенні вище обставини в обґрунтування заяви про забезпечення позову, суд вважає недоведеним належним і достатнім чином заявником обставин, які можуть свідчити про подальше утруднення виконання рішення суду в разі можливого задоволення позову чи утруднення у відновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

А тому, суд приходить до висновку, що заявником належним чином не обґрунтовано та не подано належних доказів в обґрунтування наявності фактичних обставин, з якими заявник пов`язує застосування вказаних ним заходів забезпечення позову, а наведені заявником обставини є в основному його припущеннями і не є підставою для задоволення заяви про забезпечення позову. При цьому накладення арешту на значні грошові кошти відповідача - Обслуговуючого кооперативу "ЖБК Будного 3" розміщені на всіх рахунках в усіх банківських та інших фінансово-кредитних установах, які відкриті станом на дату застосування заходів забезпечення позову, або будуть відкриті після застосування заходів забезпечення позову в межах суми заявлених позовних вимог в розмірі 1 800 000 грн 00 коп. може утруднити або унеможливити господарську діяльність Обслуговуючого кооперативу "ЖБК Будного 3".

Згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Здійснивши оцінку обґрунтованості доводів позивача, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на докази, на підставі яких суд міг би дійти висновку щодо доцільності та необхідності забезпечення позову.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин та з огляду на те, що позивачем не доведено, що невжиття, визначених ним заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Разом з тим, суд має за необхідне зауважити, що заява про забезпечення позову, яка раніше була відхилена повністю або частково, може бути подана вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до господарського суду.

Враховуючи відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, судовий збір у розмірі 1 135 грн 00 коп. покладається на заявника - позивача у справі.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 13,73,74,79,80, з 136 по 146, з 232 по 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви №815-г від 16.12.2021 (вх.№10261 від 16.12.2021) адвоката Вароди Павла Борисовича в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі №921/575/21, відмовити.

2. Судовий збір у розмірі 1 135 грн 00 коп. покладається на заявника - ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 .

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів відповідно до статей з 253 по 259 ГПК України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя В.Л. Гевко