ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2021 р. Справа№ 910/12379/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Гаврилюка О.М.

Коротун О.М.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 (про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду)

у справі № 910/12379/21 (суддя - Котков О.В.)

за позовом Державного підприємства "Херсонський морський торгівельний порт"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд"

про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст заявлених вимог

Державне підприємство "Херсонський морський торговельний порт" (далі - позивач, ДП "Херсонський морський торговельний порт") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" (далі - відповідач, ТОВ "Форбілд") про стягнення грошових коштів за договором на перевантаження імпортних вантажів № 14Д від 06.03.2020 року в розмірі 236 026,82 грн., з них: основного боргу - 208 396,78 грн, інфляційних втрат - 10 399,52 грн, 3% річних - 3 134,52 грн та пені - 14 096,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за договором на перевантаження імпортних вантажів № 14Д від 06.03.2020 року, зокрема, у визначені договором строки не здійснив оплату вартості наданих йому позивачем робіт/послуг, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 року у справі № 910/12379/21 позовну заяву Державного підприємства "Херсонський морський торговельний порт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" про стягнення грошових коштів залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.08.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12379/21, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2021 року ухвалено здійснювати розгляд справи № 910/12379/21 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.10.2021 року.

25 жовтня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" надійшла зустрічна позовна заява до Державного підприємства "Херсонський морський торговельний порт" про стягнення з Державного підприємства "Херсонський морський торговельний порт" зайво сплачені грошові кошти у розмірі 753 677,09 грн.

Крім того, у прохальній частині зустрічної позовної заяви, Товариство з обмеженою відповідальністю "Форбілд" просить суд поновити строк на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви та продовжити строк на подання зустрічної позовної заяви до 26.10.2021 року.

Обґрунтовуючи клопотання, Товариство з обмеженою відповідальністю "Форбілд" зазначає, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2021 року покладено на ДП "Херсонський морський торговельний порт" обов`язок щодо ініціювання проведення між учасниками справи звіряння розрахунків із складанням спільного акту звіряння розрахунків, проте станом на 25.10.2021 року ТОВ "Форбілд" не отримувало акт звіряння розрахунків, що позбавило Товариство з обмеженою відповідальністю "Форбілд" пред`явити зустрічний позов у строк, встановлений судом в ухвалі від 31.08.2021 року.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" та додані до неї документи повернуто заявнику.

Ухвала суду мотивована тим, що встановивши порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "Форбілд" строку на подання зустрічної позовної заяви, керуючись нормами частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що зустрічну позовну заяву слід повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Форбілд" без розгляду у зв`язку з невідповідністю зустрічного позову частині 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Форбілд" подало апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 та направити до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічної позовної заяви ТОВ "Форбілд".

Апеляційна скарга обґрунтована посиланням на те, що ухвала Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 прийнята судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

Зокрема, апелянт звертає увагу на те, що як зазначено у ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 ГПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ГПК України, одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Скаржник зазначає, що із аналізу зазначених статей ГПК України випливає, що строк на подання зустрічного позову є процесуальним строком, встановленим судом, а не законом та в разі неподання зустрічного позову, відповідач має право заявити клопотання про продовження такого строку в строк для подання відзиву.

При цьому, якщо відповідач не подав заяву (клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову) в строк для подання відзиву, він не обмежений правом подати клопотання про поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову.

Апелянт звертає увагу на те, що з огляду на приписи ч. 2 ст. 119 ГПК України, відповідач мав право подати до господарського суду заяву про продовження строку на подання зустрічного позову включно по 04.10.2021, тобто в п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали Господарського суду міста Києва від 31.08.2021 про відкриття провадження у справі.

Також, скаржник зазначає, що враховуючи, що саме Господарським процесуальним кодексом України в ч. 2 ст. 119 встановлено строк для подання заяви про продовження процесуального строку встановленого судом, то в разі його пропуску, учасник справи має право заявити клопотання про поновлення такого строку на подання заяви про продовження процесуального строку, про що і просило ТОВ "Форбілд" у прохальній частині зустрічної позовної заяви від 25.10.2021.

Апелянт звертає увагу на те, що звертаючись 25.10.2021 із зустрічною позовною заявою до господарського суду, було одночасно заявлено два клопотання: 1) про поновлення строку на подання клопотання про продовження процесуального строку на подання зустрічного позову; 2) про продовження строку на подання зустрічного позову.

Апелянт наголошує, що як вбачається із оскаржуваної ухвали від 28.10.2021, судом першої інстанції зазначено про відсутність підстав для поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви через те, що строк подання відзиву на позов у справі встановлювався не законодавцем, а судом. Тобто, суд першої інстанції помилково ототожнив можливість поновлення строку на подання клопотання (який встановлено ч. 2 ст. 119 ГПК України) з можливістю продовження строку на подання зустрічного позову (який встановлюється судом виходячи із приписів ч.8 ст. 165 ГПК України), які по суті є різними.

Також, в апеляційній скарзі апелянт зазначає, що як зазначено в ухвалі Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 923/226/20, на яку посилається суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі від 28.10.2021, господарське процесуальне законодавство не передбачає можливості встановлення нового строку для подання відзиву. За таких обставин, висновок суду першої інстанції в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали щодо того, що "відповідач на підставі ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України вправі клопотати перед судом саме про поновлення строку на подання відзиву, а не строку на подання зустрічного позову" не ґрунтується на положеннях процесуального законодавства та суперечить прохальній частині зустрічної позовної заяви ТОВ "Форбілд". Адже, строк для подання відзиву є строком, встановленим судом і процесуальним законом передбачено можливість його продовження, а не поновлення та в прохальній частині зустрічної позовної заяви ТОВ "Форбілд" заявляло (крім іншого) саме про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви.

За таких обставин, апелянт вважає, що порушення судом першої інстанції норм процесуального права призвело до постановлення помилкової ухвали від 28.10.2021, якою було повернуто зустрічну позовну заяву ТОВ "Форбілд" та наявні підстави для її скасування.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" у справі № 910/12379/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Ткаченко Б.О. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), судді: Гаврилюк О.М., Коротун О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2021 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 28.10.2021. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" у справі № 910/12379/21. Витребувано справу № 910/12379/21 у Господарського суду міста Києва. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Витребувано оригінал зустрічної позовної заяви у Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд".

03.12.2021 до Північного апеляційного господарського суду на виконання ухвали Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2021 про відкриття апеляційного провадження надійшов оригінал зустрічної позовної заяви з доданими до неї документами.

Узагальнені доводи інших учасників провадження, викладених у письмових поясненнях

Позивач не скористався своїм правом згідно ч.1 ст.263 Господарського процесуального Кодексу України та не надав суду відзиву на апеляційну скаргу, що згідно ч.3 ст.263 Господарського процесуального Кодексу України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Щодо вказаних обставин колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 113 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Частиною першою ст. 180 ГПК України встановлено, що заявник має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, строк для подання відзиву і, відповідно, зустрічного позову, встановлюється судом і не є присічним, а, відтак, може бути судом поновлений.

Частиною 6 ст. 180 ГПК України встановлено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частини першої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.08.2021 відповідачу встановлено строк для подання відзиву у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали, а вказану ухвалу відповідачем було отримано нарочно 17.09.2021 (а.с. 85), зустрічний позов мав бути поданий відповідачем у строк до 04.10.2019 включно, проте з зустрічним позовом він звернувся з пропуском вказаного строку.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що необґрунтованим є посилання суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі на правову позицію, викладену у п.43 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/2987/18 від 20.03.2019 року, оскільки обставини у справі № 910/12379/21 відмінні від обставин у справі № 910/2987/19, оскільки підставами касаційного оскарження у справі № 910/2987/21 була наявність чи відсутність взаємопов`язаності зустрічного та первісного позовів, а не поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову.

Водночас зі змісту зустрічного позову слідує, що в його тексті відповідач просить суд поновити строк на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову та продовжити строк на подання зустрічної позовної заяви до 26.10.2021 року, що свідчить про його звернення до суду з відповідним клопотанням, що не знайшло свого відображення в оспорюваній ухвалі суду.

За правилами, встановленими частинами 1, 2, 3, 4 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду; якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк; одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Виходячи зі змісту ч.ч. 6, 7 ст. 119 ГПК України, як у випадку поновлення процесуального строку, так і у випадку відмови в поновленні такого строку суд постановляє ухвалу.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам по собі факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки вказане клопотання з огляду на приписи процесуального закону повинно містити обґрунтування поважності пропуску такого строку, а за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються до господарського суду на загальних підставах.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2021 року зобов`язано сторони скласти та надати суду спільний Акт звірки взаєморозрахунків за позовними вимогами із посиланням на договір, наявні у сторін первинні документи про здійснені господарські операції, які стосуються спірних правовідносин, в якому вказати суму боргу на момент звернення до суду.

Матеріалами справи підтверджується, що в обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що обов`язок ініціювання проведення між учасниками справи звіряння розрахунків і складанням спільного акту звіряння розрахунків покладено на позивача. Втім, станом на 25.10.2021 відповідач не отримав від позивача акту звіряння розрахунків за позовними вимогами, що в свою чергу впливає на можливість відповідача пред`явити зустрічний позов у строк встановлений судом.

Водночас, клопотання відповідача про поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову, продовження строку на подання зустрічної позовної заяви не знайшло свого відображення в ухвалі Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21.

Виходячи з вищенаведеного, колегія суддів доходить до висновку про те, що клопотання відповідача про поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову, з огляду на наведені обставини та обґрунтування щодо необхідності поновлення строку на подачу клопотання продовження строку на подання зустрічного позову, задля дотримання принципів господарського судочинства та з метою повного та всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про його задоволення та продовження строку на подання зустрічного позову.

Європейський суд з прав людини у справі "Бочаров проти України" наголошує на тому, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом", проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Вказане свідчить про передчасність висновків суду першої інстанції про повернення Товариству з обмеженою відповідальністю "Форбілд" зустрічної позовної заяви разом із доданими до неї матеріалами.

Частиною 1 статті 277 ГПК України встановлено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Колегія суддів вважає, що при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції мале місце неправильне застосування норм процесуального права, а відтак, ухвала Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 про повернення зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" у справі № 910/12379/21 підлягає скасуванню, а зустрічна позовна заява - передачі на розгляд до суду першої інстанції для вирішення питання про можливість спільного розгляду з первісним позовом.

Враховуючи вимоги, які викладені в апеляційній скарзі, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" підлягає задоволенню.

Оскільки у цьому випадку суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК України).

Керуючись ст.ст. 267-271, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.10.2021 у справі № 910/12379/21 скасувати.

3. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" про поновлення строку на подання клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову задовольнити.

4. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" про продовження строку на подання зустрічного позову задовольнити.

5. Продовжити Товариству з обмеженою відповідальністю "Форбілд" строк для подання зустрічної заяви.

6. Передати зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Форбілд" до Державного підприємства "Херсонський морський торговельний порт" про стягнення грошових коштів у розмірі 753 677,09 грн до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про можливість спільного розгляду з первісним позовом у справі № 910/12379/21.

7. Матеріали справи № 910/12379/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 281-285 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді О.М. Гаврилюк

О.М. Коротун