ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2021 р. Справа№ 907/370/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Барсук М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

при секретарі: Овчиннікової Я.Д.

за участю представників сторін:

від позивача: Мандич І.В.;

від відповідача 1: Пензов С.В.;

від відповідача 2: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат"

на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 року (повний текст складено 30.07.2021)

у справі № 907/370/20 (суддя Баранов Д.О.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат"

до 1. Закарпатської митниці Держмитслужби

2. Державної казначейської служби

про відшкодування шкоди в розмірі 101 954, 98 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

До Господарського суду Закарпатської області звернулося Приватне акціонерне товариство "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" з позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби та Державної казначейської служби України про відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 101 954, 48 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що неправомірними діями Закарпатської митниці ДМС України ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" завдано збитків у загальному розмірі 101 954,48 грн. Протиправність дій відповідача-1 полягає у проведенні митного контролю вантажу, всупереч вимогам ч. 2 ст. 324 Митного кодексу України, а саме із неправомірним застосуванням для здійснення митного контролю технічних та спеціальних засобів.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2020 матеріали справи № 907/370/20 за підсудністю було передано до Господарському суду міста Києва.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 року в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції вказав на недоведеність неправомірності дій службовців Закарпатської митниці ДМС України або протиправність їх поведінки. Крім того, суд першої інстанції вказав, що позивач, посилаючись на завдання йому збитків в загальному розмірі 101 954,48 грн., не наводить їх обґрунтування та у підтвердження заявленої їх суми не надає до суду точних розрахунків із відповідними доказами.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 року у справі №907/370/20 та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок суду щодо недоведеності протиправної поведінки Закарпатської митниці ДМС України є помилковим, оскільки позивачем до суду надано докази, які підтверджують факт неправомірної поведінки відповідача 1 у вигляді безпідставного митного огляду та фіксують факт заподіяння майнової шкоди майну позивача за допомогою побутового дрилю при проведенні митного огляду. Також апелянт звернув увагу на те, що митний орган не мав законного права та митний огляд товару відповідно до ч. 3 ст. 338 Митного кодексу України.. Крім того позивач посилається на те, що ним до позову були надані розрахунки суми збитків, які підтверджували їх розмір у сумі 101 954,48 грн.

Також, посилаючись на те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволені клопотань про виклик та допит свідків, апелянт в апеляційній скарзі заявив клопотання про виклик у судове засідання для допиту наступних свідків: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №907/370/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Барсук М.А. - головуюча суддя; судді - Пономаренко Є. Ю., Руденко М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2021 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 16.11.2021.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2021 задоволено заяву представника Закарпатської митниці Держмитслужби про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 розгляд справи відкладено на 14.12.2021.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 задоволено заяву представника Приватного акціонерного товариства «Рубіжанський картонно-тарний комбінат» про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.

Позиції учасників справи

15.11.2021 через відділ документального забезпечення суду від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив проти доводів та вимог апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Заявлені клопотання та результати їх розгляду

У судовому засіданні 14.12.2021 представник позивача підтримав заявлене клопотання про виклик у судове засідання та допит в якості свідків: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (водіїв МПП "Мінтранс") та ОСОБА_4 (водій ФОП Хрипта В.І.).

Колегія суддів у нарадчій кімнаті дійшла до висновку про відхилення даного клопотання з мотивів, викладених у мотивувальній частині постанови.

Явка представників сторін

Представник відповідача 2 у судове засідання 14.12.2021 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату, час і місце розгляду справи останній був повідомлений належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги, явка сторін не визнавалася обов`язковою судом апеляційної інстанції, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, Північний апеляційний господарський суд дійшов до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті в судовому засіданні 14.12.2021.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як зазначає позивач у позові, 09.12.2019 (CMR 267527) об 14 год. 31 хв., на митному переході "Дяково-автомобільний" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" перевезення якого здійснювалось у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , перевізник - ФОП Ластівка М.М., висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 34 кг/200 м2 продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

Також, 12.01.2020 (CMR 0076093) об 00 год. 41 хв., на митному переході "Дяково-автомобільний" Закарпатської митниці ДМС України при проведенні митного огляду співробітниками митної служби висвердлено отвір у двох рулонах картону, номер транспортного засобу НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , у зв`язку з чим було пошкоджено продукцію, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням.

12.01.2020 (CMR 704789) об 20 год. 41 хв. на митному переході "Дяково-автомобільний" Закарпатської митниці ДМС України проведено митний огляд транспортного засобу під номерним знаком НОМЕР_5 / НОМЕР_6 , в ході якого, за твердженням позивача, інспектором також неправомірно були висвердлені отвори в продукції ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" - рулонах картону.

20.01.2020 (CMR 514424) об 00 год. 02 хв., на митному переході "Дяково- автомобільний" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", перевезення якого здійснювалось у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_7 / НОМЕР_8 , перевізник - ФОП Фельцан В.В., висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 129 кг/808 м2 продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

06.12.2019 (CMR 0040298) об 12 год. 44 хв. на митному переході "Дяково- автомобільний" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", перевезення якого здійснювалось у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_9 / НОМЕР_10 , перевізник - ПП Зовдун І.Ю., висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 115 кг/671 м2 продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

10.12.2019 (CMR б/н) об 17 год 58 хв. на митному переході "ЧОП-ЗАХОНЬ" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", перевезення якого здійснювався у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_11 / НОМЕР_12 , перевізник - ПП "МПП Мінітранс", висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 30 кг/166 м2 продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

06.02.2020 (CMR б/н) об 21 год. 38 хв. на митному переході "ЧОП-ЗАХОНЬ" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", який здійснювався у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_15/НОМЕР_16, перевізник - ПП "МПП Мінітранс", висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 2596 кг/14422 м2 продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

Позивач відзначає, що дані випадки мають системний характер. При експорті продукції ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" на адресу клієнта SAINT-GOBAIN HUNGARY KFT співробітники Закарпатської митниці ДМС України м/п "Дяково-автомобільний" неодноразово висвердлювали отвори в рулонах картону, тим самим, унеможливлювали його подальше використання за цільовим призначенням, а саме, виготовлення з листів картону - гофропродукції. При цьому складати акти про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу службовці категорично відмовлялись.

Також позивач зазначає, що при експорті продукції підприємства на адресу клієнта KNAUF BULGARIA співробітниками Закарпатської митниці ДМС України м/п "Дякове-автомобільний" також були неодноразово висвердлені отвори в рулонах картону, при цьому акти про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу з невідомих для ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" причин не складалися.

08.12.2019 (CMR 001634) об 11 год. 58 хв., на митному переході "Дяково- автомобільний" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", який здійснювався у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_17 / НОМЕР_18, перевізник - ФОП Хрипта, висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено 125 кг/782 м2, продукції, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

29.01.2020 (CMR 001728) на митному переході "Дяково-автомобільний" службовцями Закарпатської митниці ДМС України при проведені митного огляду товару ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат", перевезення якого здійснювалось у автотранспортному засобі д/з НОМЕР_13 / НОМЕР_14 , перевізник - ФОП Хрипта, висвердлено отвори у рулонах картону, за результатом чого пошкоджено продукцію, що унеможливило її подальше використання за цільовим призначенням, а саме виготовлення з листів картону - гофропродукції.

В обґрунтування підстав звернення до суду з даним позовом позивач вказує, що неправомірними діями Закарпатської митниці ДМС України ПрАТ "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" завдано збитків у загальному розмірі 101 954,48 грн. Протиправність дій відповідача-1 полягає у проведенні митного контролю вантажу, всупереч вимогам ч. 2 ст. 324 Митного кодексу України, а саме із неправомірним застосуванням для здійснення митного контролю технічних та спеціальних засобів, внаслідок чого позивачу й було завдану шкоду у вказаній вище сумі. У зв`язку з чим, на переконання позивача наявні всіх елементи складу правопорушення (протиправність поведінки, шкода, причинний зв`язок між ними, вина заподіювана шкоди) для застосування такої міри деліктної відповідальності, як відшкодування шкоди.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно із статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ст. 1173 Цивільного кодексу України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю, зокрема, органу державної влади при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою незалежно від вини цих органів.

Крім того, згідно зі статтею 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Таким чином, на відміну від загальної норми статті 1166 ЦК України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди), спеціальні норми статей 1173, 1174 ЦК України допускають можливість відшкодування шкоди незалежно від вини державного органу та його посадової або службової особи.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду, викладеної в постанові від 12.03.2019 № 920/715/17/12-199гс18, статті 1173, 1174 ЦК України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 ЦК України.

Доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок, як обов`язкова умова відповідальності за заподіяні збитки, полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки (пункти 6.15, 6.16 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18)).

За таких обставин саме на позивача покладається обов`язок довести обґрунтованість своїх вимог, а саме, наявність шкоди, протиправність поведінки того, хто заподіяв шкоду, та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, і для настання цивільно-правової відповідальності відповідача за заподіяння матеріальної шкоди позивачеві необхідно довести наявність усієї сукупності вищезазначених ознак складу цивільного правопорушення, які необхідні для відшкодування шкоди в порядку ст. 1173 ЦК України, тоді як відсутність хоча б однієї з цих ознак виключає настання відповідальності.

Незаконними діяннями органів державної влади, органів влади Автономної республіки Крим, органів місцевого самоврядування є діяння, які суперечать приписам законів та інших нормативних актів або здійснені поза межами компетенції вищезазначених органів. Незаконність рішення, дії чи бездіяльності завдавача шкоди повинна бути доведена.

При цьому, з урахуванням положень пункту 10 частини другої статті 16, статей 21, 1173 та 1174 ЦК України, шкода, завдана зазначеними органами чи (та) особами, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування лише у випадках визнання вказаних рішень незаконними й їх подальшого скасування або визнання дій або бездіяльності таких органів чи (та) осіб незаконними.

В той же час, як вірно зазначив суд першої інстанції, позивач посилаючись на неправомірні дії службовців Закарпатської митниці ДМС України під час здійснення митного огляду товарів, а саме порушення вимог ч. 2 ст. 324 Митного кодексу України, в підтвердження таких доводів не надав жодного доказу (судового рішення, акту службової перевірки службовців Закарпатської митниці ДМС України, тощо), щоб підтверджував би неправомірність дій співробітників митниці, або протиправність їх поведінки.

Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті 1173 ЦК України завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Причинний зв`язок у цьому випадку виражається у зв`язку протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

В той же час, позивач посилаючись на завдання йому збитків в загальному розмірі 101 954,48 грн, не надає належних та допустимих доказів на їх підтвердження. Листи перевізників стосовно пошкодження товару митними органами під час здійснення митного органу не є тими доказами, на підставі яких можливо встановити фактично понесений позивачем розмір збитків та їх обґрунтовану суму.

Колегія суддів також враховує правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду 08.05.2018 у справі № 920/316/17, від 21.12.2018 у справі № 920/31/18, згідно з якою причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки. Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому, є обов`язковою умовою настання відповідальності, і він полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана якимись іншими обставинами.

Так, скаржник зазначає, що внаслідок незаконних дій службовців Закарпатської митниці ДМС України, через свердління рулонів картону, позивачем було задано збитків на суму 101 954,48 грн., які були пред`явлені позивачу до компенсації у вигляді знижок ціни на поставку наступних партій товару.

Колегія суддів зауважує, що причинний зв`язок, як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяння збитків, між протиправною поведінкою та шкодою виражається в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Зокрема, доведенню підлягає, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - безумовним наслідком такої протиправної поведінки.

В той же час позивачем не доведено належними та допустимими доказами факту наявності причинного зв`язку між понесеними ним витратами у сумі 101 954,48 грн., що відобразились у вигляді знижок на ціну поставки наступних партій товару та діями службовців Закарпатської митниці ДМС України під час митного контролю.

Зокрема, позивачем не надано умов договорів, в яких були передбачені вказані у позові знижки на ціну поставки наступних партій товару, та які відповідали сумі збитків, які заявлені у даній справі.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про недоведеність позивачем таких елементів цивільного правовопорушення, як незаконних дій відповідача 1, завдання відповідачем 1 шкоди (збитків) та причино - наслідкового зв`язку, а відтак не доведено наявності усього складу цивільного правопорушення, як необхідної передумови для настання відповідальності у вигляді відшкодування шкоди за статтями 1174, 1176 ЦК України.

Стосовно тверджень апелянта про безпідставне відхилення клопотання про виклик та допит свідків, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків.

За приписами ч. 1 та 2 ст. 88 ГПК України показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

В той же час, в матеріалах справи відсутні оформлені відповідно до вимог ст. 88 Господарського процесуального кодексу України нотаріально посвідчені заяви свідків ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (водіїв МПП "Мінтранс") та ОСОБА_4 (водій ФОП Хрипта В.І.), з якими стаття 89 Господарського процесуального кодексу України пов`язує можливість виклику та допиту їх у судовому засіданні.

Крім того, частиною 2 ст.87 ГПК України встановлено, що на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах.

А тому, оскільки обставини щодо неправомірних дій митниці та розмір понесених позивачем збитків мають доводитись іншими засобами доказування, аніж показання свідків, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні клопотання про виклик та допит свідків.

Стосовно заявленого в апеляційній скарзі аналогічного клопотання, колегія суддів, в доповнення до вказаного вище, зазначає, що оскільки у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження, а при розгляді справи у порядку спрощеного провадження свідки не викликаються (ч.9 ст.252 та ч.1 ст.270 ГПК України), а тому і підстави для виклику та допиту свідків у судді апеляційної інстанції були відсутні, у зв`язку з чим подане у суді апеляційної інстанції клопотання про виклик та допит свідків також підлягає залишенню без задоволення.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 року у справі № 907/370/20 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Рубіжанський картонно-тарний комбінат" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 у справі № 907/370/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2021 у справі № 907/370/20 залишити без змін.

3. Матеріали справи № 907/370/20 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів у випадках, передбачених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 17.12.2021

Головуючий суддя М.А. Барсук

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко