ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2021м. ДніпроСправа № 904/6011/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Єпік А.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом Заступника керівника Новоукраїнської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води, Дніпропетровська область

про стягнення збитків у розмірі 30 181,36 грн., заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами в річку Кільчень.

Представники:

від прокурора: Тавлеєв О.О., службове посвідчення № 065921 видане 09.11.2021 року, начальник відділу;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА:

Заступник керівника Новоукраїнської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" збитки у розмірі 30 181,36 грн., заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами в річку Кільчень.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

02.07.2021 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 18/4217 від 02.07.2021 року про заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощенного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2021 року заяву представника відповідача вих. № 18/4217 від 02.07.2021 року про заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження задоволено та здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/6011/21 за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 11.08.2021 року о 12:15 год.

03.08.2021 року електронною поштою від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 6-6711-10 від 03.08.2021 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проведення якої доручити Господарському суду Кіровоградської області.

09.08.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 6-6711-10 від 03.08.2021 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проведення якої доручити Господарському суду Кіровоградської області.

09.08.2021 року електронною поштою від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 3-6898-10 від 09.08.2021 року про розгляд справи без участі представника.

11.08.2021 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 11.08.2021 року про відкладення підготовчого судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2021 року у задоволенні клопотання представника позивача вих. № 6-6711-10 від 03.08.2021 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проведення якої доручити Господарському суду Кіровоградської області відмовлено.

У підготовче судове засідання 11.08.2021 року прокурор та представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2021 року підготовче судове засідання відкладено на 08.09.2021 року о 12:00 год.

19.08.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 3-6898-10 від 09.08.2021 року про розгляд справи без участі представника.

08.09.2021 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 18/4976 від 08.09.2021 року про залишення позовної заяви без розгляду.

У підготовче судове засідання 08.09.2021 року прокурор та представники сторін не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.09.2021 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.10.2021 року о 11:30 год.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду Дніпропетровської області № 1457 від 29.09.2021 року, у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_1 , відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, проведено повторний автоматичний розподіл справи по вх. № 4-5697/21 справи № 904/6011/21.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2021 року справу передано для розгляду судді Бєлік В.Г.

Відповідно до ч. 14 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2021 року прийнято справу № 904/6044/21 до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 04.11.2021 року о 12:00 год.

12.10.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 3-9238-10 від 06.10.2021 року про розгляд справи без участі представника.

У зв`язку з перебуванням судді Бєлік В.Г. з 03.11.2021 року у відпустці (самоізоляція), яка пов`язана з контактом із особою (мати) хворою коронавірусом SARS-CoV-2 до отримання результатів ПЛР-досліджень, та з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, судове засідання 04.11.2021 року з розгляду справи по суті не відбулось.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Приймаючи до уваги необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне призначити судове засідання з розгляду справи по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2021 призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 30.11.2021 о 11:20 год.

30.11.2021 електронною поштою від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 6-10945-10 від 30.11.2021 про розгляд справи без участі представника позивача.

У призначене судове засідання 30.11.2021 з розгляду справи по суті представники сторін позивача та відповідача не з`явилися.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 30.11.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги і заперечення, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція прокурора та позивача, викладена в позовній заяві

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачем у період з 05.02.2020, 17.06.2020 та 22.09.2020 проведено позапланові перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України в діяльності ДП Схід ГЗК Смолінська шахта. За результатами яких встановлено, що останнім внаслідок неефективної роботи очисних споруд у період з 10.02.2020 по 28.09.2020 здійснювався скид недостатньо очищених зворотних вод у р. Кільтень в кількості 1161, 90 тис. м3 (5544 год) чим порушено вимоги ст. 40 Закону України Про охорону навколишнього середовища, п. 8 ст. 44, ст. 70 Водного кодексу України та спричинено збитки.

Вказане стало підставою для розрахунку збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення водних ресурсів скидом недостатньо очищених стічних вод становить 30 181,36 грн.

Позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з наявністю підстав для стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод у сумі 30 181,36 грн.

Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області (правонаступник - Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 9 вересня 2020 року № 802 (далі - Держекоінспекція, позивач) у період з 05.02.2020 по 06.02.2020 на підставі наказу від 23.01.2020 № 89 та направлення від 23.01.2020 № 61/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України в діяльності ДП Схід ГЗК (далі - відповідач) Смолінська шахта.

Держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 20-24 від 05.02.2020, який підписаний директором ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Карапузіковим О.М.

За результатами перевірки встановлено, що підприємством порушено умови скидання зворотних вод у водні об`єкти, що призводить до забруднення та засмічення водних ресурсів.

05.02.2020 Держекоінспекцією на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 200358 від 05.02.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 200358, відповідно до якої притягнуто начальника дільниці РЗР ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Новікова В.І. до адміністративної відповідальності на підставі статті 188-5 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. Штраф сплачено 05.02.2020.

В подальшому Держекоінспекцією у період з 15.06.2020 по 26.06.2020 на підставі наказу від 12.06.2020 № 641 та направлення від 12.06.2020 №370/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України в діяльності ДП Схід ГЗК Смолінська шахта.

Держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 20-107 від 17.06.2020, який підписаний директором ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Карапузіковим О.М.

За результатами перевірки встановлено, що підприємством порушено умови скидання зворотних вод у водні об`єкти, що призводить до забруднення та засмічення водних ресурсів.

Держекоінспекцією 17.06.2020 ДП Схід ГЗК Смолінська шахта внесено припис № 20/41.

17.06.2020 позивачем на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 201370 від 17.06.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 201370, відповідно до якої притягнуто начальника дільниці РЗР ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Новікова В.І. до адміністративної відповідальності на підставі статті 59 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 136,00 грн. Штраф сплачено 18.06.2020.

В подальшому Держекоінспекцією у період з 22.09.2020 по 23.09.2020 на підставі наказу від 21.09.2020 № 1000 та направлення від 21.09.2020 №612/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України в діяльності ДП Схід ГЗК Смолінська шахта.

Держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 20-167 від 22.09.2020, який підписаний директором ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Карапузіковим О.М.

Під час проведення позапланової перевірки виявлено перевищення нормативів ГДС забруднюючих речовин по хлоридах, нітритах, сульфатах, чим порушено норми ст. 44, 70, 111 Водного кодексу України.

22.09.2020 позивачем на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 202167 від 22.09.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 202167, відповідно до якої притягнуто начальника дільниці РЗР ДП Схід ГЗК Смолінська шахта Новікова В.І. до адміністративної відповідальності на підставі статті 188-5 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. Штраф сплачено 22.09.2020.

Акти позапланових перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства № 20-24 від 05.02.2020, № 20-107 від 17.06.2020, № 20-167 від 22.09.2020 є чинними, підписаними директором ДП Схід ГЗК Смолінська шахта, в судовому порядку не оскарженим та ніким не скасованим.

В подальшому Держекоінспекцією 07.10.2020 ДП Схід ГЗК Смолінська шахта внесено припис про усунення причин та умов, що сприяли вчиненню адміністративного правопорушення ст. 282 КУпАП.

З матеріалів перевірки вбачається, що внаслідок неефективної роботи очисних споруд у період з 10.02.2020 по 28.09.2020 ДП Схід ГЗК Смолінська шахта скинуто зворотних вод у річку Кільтень в кількості 1161, 90 тис. м3 (5544 год) чим порушено вимоги ст. 40 Закону України Про охорону навколишнього середовища, п. 8 ст. 44, ст. 70 Водного кодексу України.

Зокрема, ДП Схід ГЗК Смолінська шахта в річку Кільтень здійснено скиди зворотних стічних вод нітратів - 0,32 мг/дм3 при нормі 0,08 мг/дм3, залізо - 0,38 мг/дм3 при нормі 0, 31 мг/дм3, сульфати - 260, 46 мг/ дм3 при нормі 164,5 мг/дм3.

Згідно інформації зазначеної в Розрахунку, підприємством за період з 10.02.2020 по 28.09.2020 здійснено скид зворотних стічних вод в р. Кільтень -1161, 900 мг/дм3.

Концентрації забруднюючих речовин взято з Протоколів Державної екологічної інспекції у Кіровоградскій області № 9 від 10.02.2020, № 22 від 24.06.2020 та № 42 від 28.09.2020 вимірювань показників складу та властивостей вод ДП Схід ГЗК Смолінської шахти.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 №389 затверджено Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів (надалі - Методика).

Згідно п. 2.2. Методики, факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб -підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом.

На підставі матеріалів перевірки та Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних ДП Схід ГЗК Смолінська шахта внаслідок забруднення річки Кільтень скидом недостатньо очищених зворотних вод в період з 10.02.2020 по 28.09.2020. Згідно вказаного розрахунку розмір збитків становить 30 181,36 грн.

26.01.2021 Держекоінспекція звернулась до ДП Схід ГЗК Смолінська шахта з претензією №3.4/13 про відшкодування заподіяних збитків.

Наразі збитки, заподіяні державі внаслідок порушення ДП Схід ГЗК Смолінська шахта законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, залишаються не відшкодованими, що і стало причиною спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо представництва прокурора

Відповідно до ч. 3,5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Підставою для представництва інтересів держави прокурором в даному випадку є порушення інтересів держави, що полягає у невідшкодуванні відповідачем збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення водного об`єкта скидом недостатньо очищених зворотних вод та, як наслідок, недоотримання коштів до бюджетів різних рівнів, необхідних для реалізації природоохоронних заходів.

Необхідність захисту інтересів держави полягає у забезпеченні відновлення економічних та майнових інтересів держави у судовому порядку щодо надходжень коштів до бюджету, необхідних для реалізації функцій держави, забезпечення раціонального використання водних ресурсів, фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи заходи для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

Враховуючи вищенаведене, з метою захисту інтересів держави та стягнення завданих збитків, вбачаться виключні підстави для звернення прокурора з відповідним позовом.

Отже, сам факт незвернення до суду Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, що захист інтересів держави у спірних правовідносинах здійснювався неефективно без вжиття всіх можливих заходів та використання повного кола повноважень визначених законом, а вжиті заходи не були спрямовані на реальний захист порушених інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави, що узгоджується з вимогами постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, який викладено у пункті 79 постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Частина 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. За висновком Великої Палати Верховного Суду України, який викладено у відповідній постанові, таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

У даній справі орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не оспорив шляхом подання відповідної заяви, обставин, на які посилається прокурор у поданій заяві. Не звернувся і відповідний орган з позовом після направлення йому повідомлення прокурором і під час розгляду справи не оскаржив підстави для представництва, зазначені прокурором.

Отже, позивач є органом, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних відносинах та про свій намір звернутися з даним позовом прокурор повідомив позивача в порядку ст.. 23 Закону України "Про прокуратуру", шляхом направлення повідомлення №12.53-62-1252ВИХ-21 від 11.06.2021 (арк.с.98, 99).

Таким чином, господарський суд приходить до висновку, що прокурор при зверненні з даним позовом з дотриманням норм ст. 53 Господарського процесуального кодексу України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначив уповноважений орган державної влади та належним чином обґрунтував необхідність захисту інтересів держави у спірних правовідносинах внаслідок у тому числі бездіяльності позивача.

Отже, у даній справі прокурор підтвердив наявність підстав для представництва.

Щодо стягнення збитків

Стаття 50 Конституції України гарантує кожному право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Положеннями статті 66 Конституції України встановлено, що кожен, хто заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу, повинен відшкодувати шкоду в повному обсязі.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Водним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Приписами частини 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" закріплено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Стаття 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачає, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог зі здійсненням заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Згідно з частиною 1 ст. 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Положеннями ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, Іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі Положення) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п. 7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань:

- здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставки-відстійники та інші) (пункт "в" підпункту 2 пункту 4 Положення);

- пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (підпункт 8 пункту 4 Положення).

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Держава, як суб`єкт публічного права, в особі уповноважених органів також може бути учасником цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 Цивільного кодексу України), у тому числі відносин відшкодування шкоди.

Водним кодексом України передбачено, що усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

Згідно з вимогами ст. ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 70 Водного кодексу України скид стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови дотримання нормативів гранично допустимих концентрацій та гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

За приписами ч. 1 ст. 33 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" екологічні нормативи встановлюють гранично допустимі викиди та скиди у навколишнє природне середовище забруднюючих хімічних речовин, рівні допустимого шкідливого впливу на нього фізичних та біологічних факторів.

Згідно з п. 2.2. Методики № 389 факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб -підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом.

Факт скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС встановлено за результатами перевірок Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області, проведених в діяльності ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Смолінська шахта 05.02.2020, 17.06.2020, 22.09.2020.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 03.05.2018 р. по справі № 917/717/17.

Враховуючи вищенаведене встановлено, що наявні факти порушення умов над нормованого скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами в р. Кільтень на території смт. Смоліне.

Відповідно до ст.22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

У відповідності до ст. 44 Водного кодексу України обов`язком водокористувача, яким є відповідач згідно ст. 42 Кодексу, є дотримання встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; утримання в належному стані очисних та інших водогосподарських споруд та технічних пристроїв. Таким чином, прямим обов`язком відповідача є забезпечення дотримання природоохоронного законодавства у сфері скиду забруднюючих речовин.

Відповідно до ч.1 ст.111 Водного кодексу України збитки, завдані внаслідок порушень водного законодавства, повинні бути відшкодовані особами, що їх завдали, в розмірах та порядку, встановлених законодавством України.

Відповідно до ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації і громадяни України зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України. Притягнення винних у порушенні водного законодавства до відповідальності не звільняє їх від обов`язку відшкодування збитків, завданих ними внаслідок порушення водного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У відповідності до ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України діє презумпція вини порушника: якщо потерпілим (у даному випадку компетентним державним органом, який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів) доведена наявність шкоди, то заподіювач шкоди має довести відсутність своєї вини.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідачем без будь-яких зауважень та заперечень на момент проведення вказаних перевірок, підписано протоколи про адміністративне правопорушення від 05.02.2020, 17.06.2020 та 22.09.2020.

Постанови про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу на керівника відповідача за вчинення адміністративного правопорушення не оскаржувалися.

Отже, судом встановлено наявність всіх елементів складу правопорушення, необхідних для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди (збитків), таким чином дослідивши матеріали даної справи, оцінивши докази та проаналізувавши їх згідно з вимогами чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Відповідно до ст. 109 Водного кодексу України спори з питань використання і охорони вод розглядаються судом в порядку, встановленому законодавством.

Згідно із ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідачем доказів на підтвердження відшкодування збитків, заподіяних внаслідок забруднення річки Кільтень скидом недостатньо очищених зворотних вод у період з 10.02.2020 по 28.09.2020 на суму 30 181,36 грн. не надано, доводи прокурора щодо наявності збитків, шляхом надання належних доказів, не спростовано.

З урахуванням викладеного, суд вважає обґрунтованими та підтвердженими матеріалами справи вимоги прокурора про стягнення з відповідача збитків у сумі 30 181,36 грн.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Щодо судового збору

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270,00 грн. покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 165, 178, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, буд. 2; ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (50103, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 92; ) збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами в р. Кільтень в сумі 30 181 грн 36 коп. (тридцять тисяч сто вісімдесят одна грн. 36 коп.), із зарахуванням коштів на р/р UA0011487, ГУК у Кіровоградській області, Смолінська ОТГ, , банк отримувача Казначейство України, код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, буд. 2; ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4, ; р/р UA0004600 в ДКСУ в м. Київ, МФО 820172) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення складено та підписано - 09.12.2021.

Суддя В.Г. Бєлік