ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 грудня 2021 року м.Харків Справа №913/698/21
Провадження №19/913/698/21
Розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження матеріали справи
про стягнення 81 998 грн 02 коп.
Суддя Господарського суду Луганської області Косенко Т.В.
Секретар судового засідання Кравченко Н.В.
У засіданні брали участь:
від прокуратури Бондаренко О.С., прокурор відділу прокуратури Харківської області за службовим посвідченням №053891 від 07.10.2019;
від позивача Куклішин В.Г., представник на підставі витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
від відповідача Писаковський О.Г., адвокат, ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АХ №1077757 від 24.11.2021
Керівник Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області (далі прокурор) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області (далі Інспекція, позивач) звернувся до Господарського суду Луганської області з позовом до Дочірнього сільськогосподарського підприємства «Норка» Товариства з обмеженою відповідальністю сільськогосподарського підприємства «Норка» (далі ДСП «Норка», відповідач) про стягнення 81 998 грн 02 коп.
Ухвалою суду від 11.10.2021 підтверджено підстави представництва керівником Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області інтереси держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області за позовною заявою №52/1-1002вих-21 від 29.09.2021; прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження; судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 09.11.2021.
Ухвалою суду від 09.11.2021 оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 29.11.2021.
Відповідач відзивом від 29.11.2021 вимоги позову відхилив, посилаючись на те, що на цей час Кабінет Міністрів України не встановив нормативи гранично допустимого забруднення ґрунтів та якісного стану ґрунтів, тобто на цей час законодавчо не встановлені нормативи, перевищення яких можна вважати ознакою понаднормового забруднення ґрунтів, тобто визначення протиправності у діях користувача земельної ділянки, зокрема і для застосування цивільної відповідальності.
Матеріали справи не містять доказів протиправності дій ДСП «Норка», а саме ані факту забруднення земель (у розумінні Методики), ані факту забруднення цих земель саме внаслідок господарської діяльності відповідача.
Вважає, що позивач при відборі зразків не дотримався процедур, передбачених встановленими стандартами, що у свою чергу робить недопустимим протокол вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20.
Розрахунок розміру відшкодування шкоди, наданий позивачем, містить помилку. Згідно протоколу вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20 у дослідженні першого випробувального майданчика сульфати знаходяться в межах похибки вимірювання, тобто в нормі, проте в розрахунку шкоди сульфати зазначені, як перевищені, що збільшує розмір шкоди.
Ухвалою суду від 29.11.2021 оголошено перерву в судовому засіданні на 10.12.2021.
03.12.2021 на адресу електронної пошти суду від позивача надійшла відповідь на відзив від 03.12.2021 №2/2-16-182 вих, підписана кваліфікованим електронним підписом, у якій він зазначив, що Кабінет Міністрів України не встановив нормативи гранично допустимого забруднення ґрунтів, тому Інспекція застосовує положення абз.3 пп.4.8.2 п.4.8 Методики, що визначає за відсутності гранично допустимої (орієнтовно допустимої) концентрації речовини у ґрунті рівень забруднення ґрунту встановлюють за величиною відношення вмісту (масової частки) забруднюючої речовини у ґрунті Сзр до контрольного вмісту цієї речовини у ґрунті Ск.
Зазначив, що акт відбору проб та протокол вимірювань складу та властивостей ґрунтів мають затверджену форму відповідно до наказу Міністерства екології та природних ресурсів від 19.04.2013 №179, яка не містить відомостей щодо обов`язкового зазначення кадастрового номеру земельної ділянки.
Прокурор у відповіді на відзив від 06.12.2021 №52/1-1272 вих-21 зазначив, що акт від 17.07.2021 №261, постанова про накладення адміністративного стягнення від 17.07.2020 №000607 та припис від 23.07.2020 №261 ані ДСП «Норка», ані безпосередньо Турковською Є.С. у встановленому законом порядку не оскаржувались.
Указав, що у зв`язку з тим, що Кабінет Міністрів України не встановив нормативи гранично допустимого забруднення ґрунтів інспекція застосовує положення абз.3 пп.4.8.2 п.4.8 Методики, що визначає за відсутності гранично допустимої (орієнтовно допустимої) концентрації речовини у ґрунті рівень забруднення ґрунту встановлюють за величиною відношення вмісту (масової частки) забруднюючої речовини у ґрунті Сзр до контрольного вмісту цієї речовини у ґрунті Ск.
Зазначив, що акт відбору проб та протоколу вимірювань складу та властивостей ґрунтів мають затверджену форму відповідно до наказу Міністерства екології та природних ресурсів від 19.04.2013 №179, яка не містить відомостей щодо обов`язкового зазначення кадастрового номеру земельної ділянки.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши прокурора та представників сторін, господарський суд зазначає наступне.
05.09.2008 між Кремінською районною державною адміністрацією як орендодавцем та ДСП «Норка» як орендарем укладено договір оренди землі, відповідно до умов якого орендодавець згідно розпорядження голови Кремінської райдержадміністрації від 05.09.2008 №582 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення, яка знаходиться на території Кремінської міської ради за межами населеного пункту (п.1 договору).
В оренду передається земельна ділянка загальною площею 101,4398 га в т.ч. ріллі 79,8914 га, під господарськими будівлями і спорудам 21,5484 га (п.2 договору).
Відповідно до п.5 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 728 286 грн 86 коп. станом на 13.06.2008.
Договір укладено на 49 років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновити його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 90 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію (п.8 договору).
Згідно з п.9 договору орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі в розмірі земельного податку (1 відсоток від нормативної грошової оцінки земельної ділянки), що становить 7 282 грн 87 коп. за земельну ділянку в рік.
Інспекцією у зв`язку зі зверненням гр.Павла Вишебаби від 23.06.2020 №В-2/1-22-54 на підставі наказу начальника Державної екологічної інспекції у Луганській області №2/1-28-247 від 03.07.2020 та направлення заступника начальника інспекції на проведення позапланового заходу державного нагляду від 03.07.2020 №2/2-18-685 у період з 06.07.2020 по 17.07.2020 проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства ДСП «Норка».
09.17.2020 представниками інспекції за участю заступника директора ДСП «Норка» Ясенка О.С. складено акт відбору проб ґрунтів №01-Г-20.
У акті зазначені засоби вимірювальної техніки та допоміжне обладнання, що застосовувались при відборі проб вимірювальна рулетка металева ДСТУ 4179-2003, Р-50 УЗК №405, свідоцтво №158 чинне до 24.04.2021; лопата.
Відповідно до акта було відібрано 6 проб.
До акту відбору проб ґрунтів було складено схему місця відбору проб ґрунтів.
17.07.2020 відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Луганській області складено протокол №01-Г-20 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів, відповідно до якого встановлено факт перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту, відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020.
За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) інспекцією складений відповідний акт №261 (а.с.36-83).
Відповідно до акту під час обстеження території підприємства виявлено 5 земельних ділянок з візуальними ознаками забруднення та з різким запахом. Проведено вимірювання площі візуально забрудненої земельної ділянки рулеткою металевою Р-50УЗК №405 (свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки №158, чинне до 24.04.2021).
Зазначено, що з метою підтвердження факту забруднення ґрунтів спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю відібрано 6 проб ґрунту (акт відбору проб грунту №01-Г-20):
- проба №1 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди на південному сході території ферми, площа земельної ділянки 1 665 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №2 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 30 м на захід від проби №1, площа земельної ділянки 4 590 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №3 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 20 м на захід від проби №2, площа земельної ділянки 4 590 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №4 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 25 м на північ від проби №3, площа земельної ділянки 4 760 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №5 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 20 м на схід від проби №4, площа земельної ділянки 4 224,5 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №6 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, південна частина території біля прохідної - фон, площа земельної ділянки 1 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м.
В ході проведення інструментально-лабораторних вимірювань встановлено факт перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту, відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020 №01-Г-20 відносно фонової проби, що підтверджується протоколом вимірювання складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20.
17.07.2020 в ході проведення перевірки встановлено факт забруднення земель хімічними речовинами на території ферми ДСП «Норка» ТОВ СП «Норка», де утримуються хутрові тварини (норки), а саме перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020 №01-Г-20 відносно фонової проби, що підтверджується протоколом вимірювання складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20, що є порушенням п. «б» ч.1 ст.96 Земельного кодексу України та абз.11 ст.35 Закону України «Про охорону земель», п. «б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».
17.07.2020 примірник зазначеного акту вручено директору ДСП «Норка» Євгенії Турковській, але від його підписання вона відмовилась через необхідність більш детального ознайомлення зі змістом вказаного акту, про що зазначено в акті.
Інспекцією відповідно до акту від 17.07.2020 №261, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду, на підставі «Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 27.10.1997 №171 (далі Методика), обчислено розмір шкоди заподіяної державі, який складає 81 998 грн 02 коп.
17.07.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Луганській області стосовно Турковської Євгенії Сергіївни винесено постанову №000607 про накладення адміністративного стягнення за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.52 КУпАП.
23.07.2020 інспекцією видано припис №261 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, примірник якого вручено заступнику директора ДСП «Норка» Ясенко М.С.
У період з 12.11.2020 по 18.11.2020 інспекцією на підставі наказу від 11.11.2020 №2/1-28-462 «Про здійснення позапланового заходу», направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду від 11.11.2020 №2/2-18-1107 проведено позапланову перевірку виконання ДСП «Норка» раніше виданого припису від 23.07.2020 №261.
За результатами перевірки інспекцією складено акт №410, у якому встановлено про часткове виконання положень припису.
Зазначений акт підписаний зі сторони ДСП «Норка» директором Турковською Є.С..
18.01.2021 позивачем на адресу відповідача направлено претензію №13/04-11-21 на добровільне відшкодування шкоди, заподіяної державі в розмірі 81 998 грн 02 коп.
Разом з претензією позивач надіслав розрахунок розміру відшкодування шкоди, внаслідок забруднення п`яти земельних ділянок на території ферми ДСП «Норка», здійснений на підставі «Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства», затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №171 від 27.10.1997.
Зазначена претензія залишена відповідачем без задоволення, що і стало підставою для звернення прокурора з відповідним позовом до суду.
Відповідно до приписів ч.1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).
Відповідно до ст.ст.66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
За змістом ч.1 ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище, як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Згідно з ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Як уже зазначалось судом, інспекцією у зв`язку зі зверненням гр.Павла Вишебаби від 23.06.2020 №В-2/1-22-54 на підставі наказу начальника Державної екологічної інспекції у Луганській області №2/1-28-247 від 03.07.2020 та направлення заступника начальника інспекції на проведення позапланового заходу державного нагляду від 03.07.2020 №2/2-18-685 у період з 06.07.2020 по 17.07.2020 проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства ДСП «Норка».
За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) інспекцією складений відповідний акт №261 (а.с.36-83).
Відповідно до акту під час обстеження території підприємства виявлено 5 земельних ділянок з візуальними ознаками забруднення та з різким запахом. Проведено вимірювання площі візуально забрудненої земельної ділянки рулеткою металевою Р-50УЗК №405 (свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки №158, чинне до 24.04.2021).
Зазначено, що з метою підтвердження факту забруднення ґрунтів спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю відібрано 6 проб ґрунту (акт відбору проб грунту №01-Г-20):
- проба №1 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди на південному сході території ферми, площа земельної ділянки 1 665 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №2 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 30 м на захід від проби №1, площа земельної ділянки 4 590 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №3 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 20 м на захід від проби №2, площа земельної ділянки 4 590 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №4 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 25 м на північ від проби №3, площа земельної ділянки 4 760 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №5 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, шеди близько 20 м на схід від проби №4, площа земельної ділянки 4 224,5 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м;
- проба №6 - земельна ділянка ДСП «Норка», ферма, південна частина території біля прохідної - фон, площа земельної ділянки 1 м2, глибина відбору 0 - 0,2 м.
В ході проведення інструментально-лабораторних вимірювань встановлено факт перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту, відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020 №01-Г-20 відносно фонової проби, що підтверджується протоколом вимірювання складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20.
17.07.2020 в ході проведення перевірки встановлено факт забруднення земель хімічними речовинами на території ферми ДСП «Норка» ТОВ СП «Норка», де утримуються хутрові тварини (норки), а саме перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020 №01-Г-20 відносно фонової проби, що підтверджується протоколом вимірювання складу та властивостей ґрунтів від 17.07.2020 №01-Г-20, що є порушенням п. «б» ч.1 ст.96 Земельного кодексу України та абз.11 ст.35 Закону України «Про охорону земель», п. «б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».
Частинами 1, 3 ст.38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.
Згідно з приписами ст.96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.167 Земельного кодексу України (у редакції на момент проведення перевірки) господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється. Нормативи гранично допустимих концентрацій небезпечних речовин у ґрунтах, а також перелік цих речовин затверджуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про охорону земель» господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.
Відповідно до п. «б» ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Згідно ст.35 Закону України «Про охорону земель» власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.
За приписами ст.46 Закону України «Про охорону земель» при здійсненні господарської діяльності, пов`язаної із зберіганням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням і захороненням відходів, забезпечуються, зокрема, виконання заходів щодо запобігання або зменшення обсягів утворення відходів та екологічно безпечне поводження з ними. Підприємства, установи та організації, а також громадяни, діяльність яких пов`язана з накопиченням відходів, зобов`язані забезпечувати своєчасне вивезення таких відходів на спеціальні об`єкти, що використовуються для їх збирання, зберігання, оброблення, утилізації, видалення, знешкодження і захоронення.
Статтею 56 Закону України «Про охорону земель» визначено, що юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.
Абзацами 2 та 11 ст.1 Закону України «Про відходи» визначено, що відходи це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; утилізація відходів - використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів.
Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про відходи» суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані, зокрема, запобігати утворенню та зменшувати обсяги утворення відходів; забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки; забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів; відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, здоров`ю та майну громадян, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил поводження з відходами, відповідно до законодавства України.
Частинами 1, 2 ст.33 Закону України «Про відходи» передбачено, що зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення). На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.
Згідно ст.211 Земельного Кодексу України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність, зокрема, за псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.
Частиною 4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно зі ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди встановлено ст.1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, в свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.
Для визначення порядку розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб`єктами господарювання та фізичними особами в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 №171 затверджено Методику визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (далі - Методика).
Пунктами 1.1 та 1.2 Методики передбачено, що вона розроблена відповідно до Законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про відходи» та інших нормативно-правових актів. Методика встановлює порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами, через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності і поширюється на всі землі України незалежно від їх категорії та форм власності.
Відповідно до п.1.3 Методики вона застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.
У розділі 2 Методики дається визначення забруднення земель це накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу пестицидів і агрохімікатів, важких металів, радіонуклідів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін, забруднення ґрунтів це накопичення в ґрунтах речовин, які негативно впливають на їх родючість та інші корисні властивості.
Пунктом 3.1 Методики передбачено, що землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх гранично допустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).
Згідно з п.3.3 Методики факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.
У даному випадку 09.17.2020 представниками інспекції за участю заступника директора ДСП «Норка» Ясенка О.С. складено акт відбору проб ґрунтів №01-Г-20, у якому зазначені засоби вимірювальної техніки та допоміжне обладнання, що застосовувались при відборі проб вимірювальна рулетка металева ДСТУ 4179-2003, Р-50 УЗК №405, свідоцтво №158 чинне до 24.04.2021; лопата.
Відповідно до акту було відібрано 6 проб та складено схему місця їх відбору.
17.07.2020 відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Луганській області складено протокол №01-Г-20 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів, відповідно до якого встановлено факт перевищення вмісту забруднюючих речовин у пробах ґрунту, відібраних згідно акту відбору проб від 09.07.2020, зокрема з 1 земельної ділянки: амонію (результат вимірювання 359,71 мг/кг, нормований вміст фоновий 215,47 мг/кг), нітратів (результат вимірювання 476,13 мг/кг, нормований вміст фоновий 90,33 мг/кг), сульфатів, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) (результат вимірювання 53,81 мг/кг, нормований вміст фоновий 49,29 мг/кг), хлоридів (водної витяжки) (результат вимірювання 44,32 мг/кг, нормований вміст фоновий 44,32 мг/кг), фосфору (рухомі сполуки) (результат вимірювання 84,22 мг/кг, нормований вміст фоновий 13,88 мг/кг); з 2 земельної ділянки: амонію (результат вимірювання 12 366,41 мг/кг, нормований вміст фоновий 215,47 мг/кг), нітратів (результат вимірювання 436,69 мг/кг, нормований вміст фоновий 90,33 мг/кг), сульфатів, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) (результат вимірювання 98,78 мг/кг, нормований вміст фоновий 49,29 мг/кг), хлоридів (водної витяжки) (результат вимірювання 44,32 мг/кг, нормований вміст фоновий 44,32 мг/кг), фосфору (рухомі сполуки) (результат вимірювання 55,00 мг/кг, нормований вміст фоновий 13,88 мг/кг); з 3 земельної ділянки: амонію (результат вимірювання 181,44 мг/кг, нормований вміст фоновий 215,47 мг/кг), нітратів (результат вимірювання 342,39 мг/кг, нормований вміст фоновий 90,33 мг/кг), сульфатів, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) (результат вимірювання 72,66 мг/кг, нормований вміст фоновий 49,29 мг/кг), хлоридів (водної витяжки) (результат вимірювання 35,45 мг/кг, нормований вміст фоновий 44,32 мг/кг), фосфору (рухомі сполуки) (результат вимірювання 53,64 мг/кг, нормований вміст фоновий 13,88 мг/кг); з 4 земельної ділянки: амонію (результат вимірювання 179,31 мг/кг, нормований вміст фоновий 215,47 мг/кг), нітратів (результат вимірювання 201,78 мг/кг, нормований вміст фоновий 90,33 мг/кг), сульфатів, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) (результат вимірювання 32,62 мг/кг, нормований вміст фоновий 49,29 мг/кг), хлоридів (водної витяжки) (результат вимірювання 44,32 мг/кг, нормований вміст фоновий 44,32 мг/кг), фосфору (рухомі сполуки) (результат вимірювання 28,43 мг/кг, нормований вміст фоновий 13,88 мг/кг); з 5 земельної ділянки: амонію (результат вимірювання 8 527,54 мг/кг, нормований вміст фоновий 215,47 мг/кг), нітратів (результат вимірювання 349,25 мг/кг, нормований вміст фоновий 90,33 мг/кг), сульфатів, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) (результат вимірювання 47,33 мг/кг, нормований вміст фоновий 49,29 мг/кг), хлоридів (водної витяжки) (результат вимірювання 44,32 мг/кг, нормований вміст фоновий 44,32 мг/кг), фосфору (рухомі сполуки) (результат вимірювання 51,42 мг/кг, нормований вміст фоновий 13,88 мг/кг).
Відносно проведення вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів суд зазначає наступне.
Згідно з п.3.6 Методики у випадках коли обсяг забруднення не може бути визначено відповідно до підпункту 3.4 цієї Методики, визначення обсягу забруднення земельних ресурсів здійснюється із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, а у разі необхідності із залученням спеціалізованих організацій.
Як уже зазначалось, забруднення ґрунтів це накопичення в ґрунтах речовин, які негативно впливають на їх родючість та інші корисні властивості.
Станом на момент проведення перевірки в Україні відсутні затвердженні нормативи гранично допустимого забруднення ґрунтів, тому інспекцією правомірно було застосовано положення абз.3 пп.4.8.2 п.4.8 Методики, якою встановлено, що за відсутності гранично допустимої (орієнтовно допустимої) концентрації речовини у ґрунті рівень забруднення ґрунту встановлюють за величиною відношення вмісту (масової частки) забруднюючої речовини у ґрунті Сзр до контрольного вмісту цієї речовини у ґрунті Ск.
Згідно з ч.4 ст.7 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» до повноважень центральних органів виконавчої влади, інших державних органів відносяться уповноважувати підприємства та організації, їх відокремлені підрозділи та фізичних осіб-підприємців на проведення певних вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, у сфері законодавчо регульованої метрології визначаються законом.
Як зазначив позивач, наказом Державної екологічної інспекції України від 22.02.2019 №77 відділ інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Луганській області уповноважено на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, у сфері законодавчо регульованої метрології під час контролю стану навколишнього природного середовища.
При цьому суд зауважує, що до акту відбору проб ґрунтів від 09.07.2020 №01-Г-20 представниками інспекції було складено схему місця відбору проб ґрунтів (а.с.27), у якій схематично зображено 5 земельних ділянок, проте на сторінці 2 акта відбору проб указано про відібрання 6 проб з 6 земельних ділянок без позначення конкретного місця відібрання проби.
Крім того, ані у акті відбору проб, ані у схемі місця відбору проб ґрунтів, ані в акті від 17.07.2020 №261 не зазначено, яким чином визначалась площа забруднених земельних ділянок та з яких підстав їх було позначено на схемі місця відбору проб ґрунтів у вигляді 5 земельних ділянок, відсутнє посилання на будь-які документи, які дозволяють стверджувати про дійсну площу окреслених інспекцією земельних ділянок, зокрема матеріали спеціальних вишукувань, викопіювання з кадастрової карти.
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 02.02.2021 у справі №908/125/18 під час вирішення відповідних спорів суди мають надавати оцінку, у тому числі розрахунку розміру заявленої до стягнення шкоди, зумовленої забрудненням земельної ділянки, встановити чи не здійснено такий розрахунок із порушеннями та чи підтверджується він документально.
Оцінюючи складений позивачем розрахунок розміру відшкодування шкоди, внаслідок забруднення п`яти земельних ділянок на території ферми ДСП «Норка» (а.с.123-133) суд виходить з наступного.
У розрахунку розміру шкоди інспекцією наведено усі формули, які застосовуються при визначенні розмірів шкоди внаслідок забруднення земель та передбачені розділом 4 Методики.
Так, відповідно до п.4.6 Методики розмір шкоди від забруднення земель визначається за формулою (1): РШ = А Ч ГОЗ Ч ПД Ч КЗ Ч КН Ч КЕГ,
де РШ розмір шкоди від забруднення земель, грн;
А питомі витрати на ліквідацію наслідків забруднення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5;
ГОЗ нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала забруднення (засмічення), грн/кв.м;
ПД площа забрудненої земельної ділянки, кв.м;
КЗ коефіцієнт забруднення земельної ділянки, що характеризує кількість забруднюючої речовини в об`ємі забрудненої землі залежно від глибини просочування;
КН коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини, значення якого визначається за додатком 1;
КЕГ коефіцієнт еколого-господарського значення земель визначається за додатком 2.
Коефіцієнт забруднення землі (КЗ) визначається в залежності від наявності відомостей про об`єм забруднюючої речовини за формулами (2) або (4).
При наявності інформації про об`єм забруднюючої речовини, що проникла у землю, значення К визначається за формулою (2):
КЗ = ОЗР / ТЗШ Ч ПД Ч ІП,
де ОЗР об`єм забруднюючої речовини, куб.м;
ТЗШ товща земельного шару, що є розмірною одиницею для розрахунку витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування і дорівнює 0,2 м;
ПД площа забрудненої земельної ділянки, кв.м;
ІП індекс поправки до витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування забруднюючої речовини (додаток 3).
При наявності інформації лише про масу забруднюючої речовини, що проникла у землю, об`єм забруднюючої речовини (ОЗР) розраховується за формулою (3):
ОЗР =/ ВЗР / ЩЗР,
де ВЗР маса забруднюючої речовини, т;
ЩЗР відносна густина забруднюючої речовини, т/куб.м, значення якої визначається за додатком 4.
Якщо вміст забруднюючої речовини встановлювався за результатами інструментально-лабораторного контролю, КЗ визначається за формулою (4):
КЗ = (СЗР х ГП )/( ТЗШ Ч ІП х КРОЗ)
де СЗР концентрація (масова частка) забруднюючої речовини за результатами інструментально-лабораторного контролю, мг/кг;
ГП товща земельного шару (глибина), на яку зафіксовано просочування забруднюючої речовини, м;
ТЗШ товща земельного шару, що є розмірною одиницею для розрахунку витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування і дорівнює 0,2 м;
ІП індекс поправки до витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування забруднюючої речовини (додаток 3);
КРОЗ розрахунковий коефіцієнт, що дорівнює 1000000 мг/кг.
Результат обчислень КЗ за формулами (2) або (4) заокруглюють і записують до одного знака після коми.
При розрахованому значенні КЗ < 1 його значення приймається рівним 1,0. Якщо за наявною інформацією розрахувати коефіцієнт забруднення землі К З неможливо, він приймається рівним 1,0.
Загальний розмір відшкодування при одночасному забрудненні земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами (але одним суб`єктом господарювання чи фізичною особою) визначається за формулою (5):
РШ заг = Рш.макс + 0,5 х/( Рш1 + Рш2+ .... Ршn)
де Рш.заг загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами, грн;
Рш.макс максимальний з усіх розрахованих окремо для кожної забруднюючої речовини розмірів шкоди від забруднення земельної ділянки, грн;
Рш1 + Рш2 + .... Ршn розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки іншими забруднюючими речовинами, грн.
У той же час, інспекцією у розрахунку конкретно не зазначено, які саме формули чи формула із наведених вище була застосована нею при здійснення вказаного розрахунку та необґрунтовано чому саме.
Суд зауважує, що вибір відповідної формули має значення, оскільки п.4.8 Методики визначено, що коефіцієнт забруднення землі (КЗ) визначається в залежності від наявності відомостей про об`єм забруднюючої речовини за формулами при наявності інформації про об`єм забруднюючої речовини, що проникла у землю, значення К за формулою (2): КЗ = ОЗР / ТЗШ Ч ПД Ч ІП (пп.4.8.1 п.4.8 Методики); при наявності інформації лише про масу забруднюючої речовини, що проникла у землю, об`єм забруднюючої речовини (О ЗР) за формулою (3) КЗ = (СЗР х ГП )/( ТЗШ Ч ІП х КРОЗ) (пп.4.8.1.1 пп.4.8.1 п.4.8 Методики); якщо вміст забруднюючої речовини встановлювався за результатами інструментально-лабораторного контролю, КЗ визначається за формулою (4) К З = (СЗР х ГП )/( ТЗШ Ч ІП х КРОЗ).
У даному випадку вміст забруднюючих речовин встановлювався за результатами інструментально-лабораторного контролю, тому КЗ має визначатися за формулою (4) К З = (СЗР х ГП )/( ТЗШ Ч ІП х КРОЗ).
Отже, і розмір шкоди мав здійснюватися на підставі наступних формул: 1)РШ = А Ч ГОЗ Ч ПД Ч КЗ Ч КН Ч КЕГ, 2); К З = (СЗР х ГП )/( ТЗШ Ч ІП х КРОЗ); 3) РШ заг = Рш.макс + 0,5 х/( Рш1 + Рш2+ .... Ршn).
Крім того, у додатку №7 Методики «Форма розрахунку розміру шкоди від забруднення земель» зазначено, що джерелом визначення площі забрудненої ділянки є акт про забруднення земель та матеріали спеціальних вишукувань.
У той же час у наданому інспекцією розрахунку міститься посилання лише на акт позапланової перевірки від 17.07.2020 №261 без посилань на відповідні матеріали спеціальних вишукувань.
При цьому, в акті від 17.07.2020 №261 указано, що виміри площі забруднення проводилися рулеткою металевою Р-50УЗК.
Про інші земельні ділянки, які використовує ДСП «Норка», у акті не зазначено та відповідних доказів на підтвердження цих обставин прокурором суду не надано.
Указане дає підстави вважати, що відповідна перевірка щодо дотримання відповідачем законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів проводилась саме на цій земельній ділянці площею 101,4398 га.
Крім того, з огляду на вказані значні площі земельних ділянок (101,4398 га та 86,3784 га), суд ставить під сумнів можливість визначення інспекцією площі забруднення земельної ділянки, яка розділена позивачем на 6 земельних ділянок загальною площею забруднення 19 829,5 кв.м за допомогою 5 метрової рулетки без матеріалів спеціальних вишукувань.
Також інспекцією на схемі місця відбору проб ґрунтів (а.с.27) указано, що земельні ділянки (№1№5) містять асфальтне покриття, проте у розрахунку шкоди не обґрунтовано та не зазначено можливість їх забруднення, загальна площа та чи врахована їх площа у наданому розрахунку.
Також суд зазначає, що у розрахунку розміру шкоди внаслідок забруднення земель за формулою РШ = А Ч ГОЗ Ч ПД Ч КЗ Ч КН Ч КЕГ, де ГОЗ нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала забруднення (засмічення), грн/кв.м, однією із складових є саме нормативна грошова оцінка земельної ділянки.
Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 02.02.2021 у справі №908/125/18 спосіб та порядок визначення площі забрудненої земельної ділянки також мають бути підтверджені документально.
Відносно доводів відповідача щодо знаходження показника сульфати у дослідженні першого випробувального майданчика в межах похибки вимірювань суд зазначає наступне.
Так, у розрахунку шкоди забруднення земельної ділянки площею 1 665 м кв (а.с.126) інспекцією в таблиці в графі «Позначення показника Сзр(сульфати)» указано значення 53,81, проте у розрахунку коефіцієнту забруднення землі Кз зазначено 53,18.
При цьому у результатах вимірювань (а.с.29) зазначені відомості про МВВ (шифр та похибка вимірювання). За показником сульфати, у перерахунку на сульфати (водна витяжка) визначена похибка ±24% при фоновій нормі 49,29 мг/кг. Таким чином, похибка у перерахунку на одиницю виміру мг/кг за цим показником складає 11,83 мг/кг. Отже, значення показника сульфати 53,81 мг/кг, перебуває у межах похибки, встановленого для цього показника (49,29+11,83=61,12).
Таким чином, доводи відповідача в цій частині є обґрунтованими та заслуговують на увагу, оскільки з огляду на вказані обставини здійснення розрахунку за цим показником неправомірно збільшило загальний розмір розрахованої шкоди.
З огляду на викладене суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаного розрахунку та недоведеність прокурором розміру шкоди внаслідок забруднення земельних ділянок.
Як уже зазначалось судом, за відсутності хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини, цивільна відповідальність не настає.
При вирішенні спору прокурором та позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами розміру шкоди внаслідок забруднення земельних ділянок, з огляду на що суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмову у їх задоволенні.
Судовий збір у сумі 2 270 грн 00 коп. покладається на заявника позову згідно зі ст.129 ГПК України.
Керуючись ст.ст.129, 232, 233, 236, 238, 240, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -
1. У позові керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Луганській області до Дочірнього сільськогосподарського підприємства «Норка» Товариства з обмеженою відповідальністю сільськогосподарського підприємства «Норка» про стягнення 81 998 грн 02 коп. відмовити повністю.
2. Судові витрати зі сплати судового збору покласти на заявника.
Відповідно до ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції у строки, передбачені ст.256 ГПК України та порядку, визначеному ст.257 ГПК України.

Повний текст рішення складено 14.12.2021.

Суддя Тетяна КОСЕНКО