УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі

та відкладення підготовчого судового засідання

м. Київ

07.12.2021Справа № 910/13905/21

За позовом Акціонерного товариства "Алгоритмцентр" (вул. Василя Стуса, буд. 35-37, м. Київ 142, 03142)

До Міністерства юстиції України (вул. Городецького, буд. 13, м. Київ 1, 01001)

Третя особа, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державний реєстратор Мироненко Дмитро Олександрович (Київська філія Комунального підприємства «Центр реєстраційних послуг») (09161, Київська обл., Білоцерківський р-н, місто Узин, вулиця Незалежності, будинок 16/1)

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Державне підприємство «Державний науково-технічний центр з ядерної та радіаційної безпеки» (03142, м. Київ, вул. Василя Стуса, буд. 35-37; ідентифікаційний код: 14282338);

2) Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРКАЗА» (01013, м. Київ, вул. Будіндустрії, буд. 7; ідентифікаційний код: 36959228);

3) Приватне підприємство «Юридична консалтингова фірма» «Геровскі» (01013, вул. Будіндустрії, буд. 7; ідентифікаційний код: 35509467).

Про визнання протиправними та скасування наказу про скасування рішення реєстратора

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Секретар судового засідання Гиренко А. В.

Представники учасників справи:

Від позивача: Трембіч А. Я., ордер серії КС №921001 від 11.10.21;

Від відповідача: Колток О. М., самопредставництво, витяг з ЄДРПОУ;

Від третьої особи на стороні позивача: не прибув;

Від третьої особи-1 на стороні відповідача: Опаріна А. Л., довіреність №005/1933 від 05.05.2021;

Від третьої особи-2 на стороні відповідача: Попов А. С., адвокат, довіреність №б/н від 10.05.2021;

Від третьої особи-3 на стороні відповідача: Попов А. С., самопредставництво, витяг з ЄДРПОУ;

Вільний слухач: Сандул О. Г.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Алгоритмцентр" (далі за текстом - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України (далі за текстом - відповідач) про визнання протиправними та скасування наказу про скасування рішення реєстратора про реєстрацію права власності позивача на об`єкт нерухомого майна.

Позовні вимоги мотивовані обставинами безпідставності прийнятого рішення та обставинами порушення відповідачем вимог чинного законодавства щодо строків протягом яких може буде подана скарга.

13.09.2021 Господарський суд міста Києва ухвалою відкрив провадження, розгляд справи ухвалив здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначив на 12.10.2021.

05.10.2021 до суду надійшов відзив відповідача у справі, в якому він заперечував проти задоволення позову та просив відмовити у його задоволенні. 12.10.2021 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи-1 на стороні відповідача щодо позову.

В судове засідання 12.10.2021 прибули представники сторін, а також представник третьої особи-1 на стороні відповідача, інші учасники справи не прибули про причини неявки суд не повідомили. Суд на місці ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 09.11.2021.

В судове засідання 09.11.2021 прибули представники сторін, а також представники третіх осіб на стороні відповідача, представник третьої особи на стороні позивача не прибув, про причини неявки суд не повідомив. Суд на місці ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 07.12.2021.

16.11.2021 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи-2 у вигляді клопотання. 02.12.2021 до суду надійшло клопотання третьої особи-1 на стороні відповідача про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 статті 231 ГПК України, оскільки на думку заявника спір не підлягає розглядові в господарських судах України.

В судове засідання 07.12.2021 прибули представники сторін, а також представники третіх осіб на стороні відповідача, представник третьої особи на стороні позивача не прибув, про причини неявки суд не повідомив, поштова кореспонденція, направлена судом на адресу третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, повертається до суду з приміткою про "відсутністю за вказаною адресою".

Суд, розглянувши в судовому засіданні 07.12.2021 клопотання третьої особи-1 на стороні відповідача про закриття провадження у справі, заслухавши позиції учасників справи, дослідивши предмет позову та підстави позову, дійшов висновку про відмову в його задоволенні з таких підстав.

Заявник просить суд на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 ГПК України закрити провадження у справі №910/13905/21, оскільки спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, і на його думку має вирішуватися в порядку адміністративного судочинства, оскільки носить публічно-правовий характер.

Третя особа-1 на стороні відповідача вказує в своєму клопотанні на те, що у межах справи №910/13905/21 вирішується виключно публічно-правовий спір щодо правомірності наказу Міністерства юстиції України від 23.04.2021 №1498/5 «Про задоволення скарги», а тому вимоги позивача підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Згідно частини третьої статті 22 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» місцеві господарські суди розглядають справи, які виникають з господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом до їх юрисдикції.

Статтею 20 ГПК України визначена категорія спорів, що розглядається в порядку господарського судочинства.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово формувала правові позиції, відповідно до яких юрисдикція судового спору визначається за предметом спору, тобто за змістом та дійсним характером спірних правовідносин.

Так, публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 805/4505/16-а). Натомість приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 804/14471/15).

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності.

В даному випадку, предметом позову є позовні вимоги про визнання протиправними та скасування наказу Міністерства юстиції України від 23.04.2021 №1498/5, яким було задоволено скаргу Державного підприємства «Державний науково-технічний центр з ядерної та радіаційної безпеки», Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрказа», Приватного підприємства «Юридична консалтингова фірма «Геровскі» від 03.03.2021 №005/799 та скасовано рішення від 21.04.2017 №34874000, прийняте державним реєстратором Київської філії Комунального підприємства «Центр реєстраційних послуг» Мироненком Дмитром Олександровичем, про реєстрацію права власності позивача на об`єкт нерухомого майна.

При цьому, сам спір виник, у зв`язку тим, що на переконання позивача оскаржуваним рішенням фактично позбавлено його права власності на істотну частину майна, що розташована за адресою м. Київ, вул. Василя Стуса, буд. 35-37, а саме: незавершене будівництво, бойлерний блок №4.

Таким чином, в даному випадку позивач намагається захистити своє порушене приватне право шляхом оскарження управлінських дій Міністерства юстиції України, а отже позовні вимоги у даній справі заявлено на поновлення порушеного цивільного (майнового) права власності позивача, державна реєстрація якого скасована спірним наказом відповідача.

Згідно ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховує, що судовими рішеннями в подібних правовідносинах є такі рішення, де подібними є (1) предмети спору, (2) підстави позову, (3) зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини, а також має місце (4) однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (аналогічна позиція викладена у постановах ВП ВС від 05.06.2018 у справі № 523/6003/14-ц, від 19.06.2018 у справі № 922/2383/16, від 20.06.2018 у справі № 755/7957/16-ц, від 26.06.2018 у справі № 2/1712/783/2011, від 26.06.2018 у справі № 727/1256/16-ц, від 04.07.2018 у справі № 522/2732/16-ц).

Суд вважає незастосовними у справі №910/13905/21 висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №910/8424/17, на яку посилається заявник, оскільки в даній справі предметом оскарження було рішення судів попередніх інстанцій в частині відмови у задоволенні позову щодо відновлення становища, що існувало до прийняття оскаржуваних рішень та не вирішувалось питання щодо юрисдикції спору в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Мін`юсту.

Крім того, суд вважає не застосовними до даного спору висновки, викладені в постанові Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду від 20.05.2019 у справі №826/9046/16, на яку також посилається третя особа в своєму клопотанні, оскільки, на переконання Господарського суду міста Києва при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду подібних справ визначальним є характер правовідносин, з яких виник спір. Суб`єктний склад спірних правовідносин є лише формальним критерієм, який має бути оцінений належним судом. Так, в справі на яку посилається заявник адміністративний суд вирішив, що справа про визнання протиправними та скасування рішення Мін`юсту підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, з огляду лише на суб`єктний склад правовідносин, які виникли з прийнятого рішення суб`єкта владних повноважень.

Відтак, на переконання суду зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних судових рішеннях суду та визначення юрисдикції визначається обставинами кожної конкретної справи.

З огляду на вище викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання третьої особи-1 на стороні відповідача про закриття провадження у справі №910/13905/21, оскільки такий спір має приватноправовий характер.

Крім того, в судовому засіданні 07.12.2021 представник третьої особи-2 на стороні відповідача подав письмове клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ТОВ «Ромсат» ().

Необхідність залучення третьої особи обґрунтовано тим, що позивачем продано спірне майно ТОВ «Ромсат», у зв`язку з чим, товариство є новим власником майна наказ про скасування реєстраційних дій щодо якого є предметом розгляду у даній справі. За таких обставин, рішення у справі безпосередньо вплине на права та обов`язки ТОВ «Ромсат» як нового власника майна.

Втім, в судовому засіданні 07.12.2021 судом при заслуховуванні думки інших осіб щодо залучення третьої особи на стороні позивача встановлено, що до клопотання додано Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо власника майна, а саме приміщення за адресою м. Київ, вул. В. Стуса, буд. 35-37, літера В - станом на 26.11.2021, представник третьої особи-2 на стороні відповідача повідомив, що більш актуальною інформацією щодо власника означеного майна останній не володіє. Натомість, представник позивача повідомив суд, що станом на 07.12.2021 спірним приміщенням володіє інший власник, докази про що можуть бути надані в наступне судове засідання.

За таких обставин, суд вважає за необхідне відкласти розгляд клопотання про залучення третьої особи до з`ясування дійсної особи власника майна, а саме приміщення за адресою м. Київ, вул. В. Стуса, буд. 35-37, літера В та зобов`язати позивача надати в наступне судове засідання витяг з ЄДР щодо власника спірного нерухомого майна, а також копії договорів щодо відчуження майна.

Частиною 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; а також в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 182 ГПК України передбачено, що у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

З метою належної підготовки справи для розгляду по суті та виконання завдань, а також у зв`язку із необхідністю подання доказів на вимогу суду, що необхідні для вирішення клопотання про залучення третьої особи, суд вирішив відкласти підготовче засідання по справі.

Керуючись статтями 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Державного підприємства «Державний науково-технічний центр з ядерної та радіаційної безпеки» про закриття провадження у справі.

2. Зобов`язати позивача до наступного судового засідання подати до суду Витяг з ЄДР станом на дату судового засідання щодо власника спірних приміщень, а також належним чином засвідчені копії договорів відчуження спірних приміщень новому власнику (новим власникам).

3. Відкласти підготовче судове засідання на 11.01.22 о 14:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19 .

4. Повідомити учасників справи, що їх явка або їх уповноважених представників є обов`язковою, та про обов`язок учасників справи повідомляти суд про причини неявки. З урахуванням епідеміологічної ситуації в України, учасники справи можуть подати до Суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

5. Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх Електронним цифровим підписом.

6. Повідомити сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програми EasyCon.

7. Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання затверджений наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 N 196 "Про затвердження Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду".

7.1. Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою.

7.2. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, зразок якої наведено в додатку 2 до зазначеного Порядку, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи. За відсутності в матеріалах справи належних доказів підтвердження повноважень особи на представництво інтересів учасника справи, подати відповідні докази разом із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

7.3. Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності у суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час). Про прийняте рішення головуючим суддею учасники справи інформуються засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними у заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості, або шляхом надання можливості у визначений день і час прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

7.4. Учасник, що бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, зобов`язаний: зайти та авторизуватися в Системі за 10 хвилин до початку судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою Системи; очікувати запрошення Секретаря до участі в судовому засіданні. Підтвердження особи учасника відбувається шляхом його авторизації в Системі із застосуванням електронного підпису. Система не дає можливості участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції неавторизованим учасникам.

8. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний тест складено 10.12.2021.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.