УХВАЛА

м. Київ

09.12.2021Справа № 910/1125/19

Суддя Привалов А.І., розглянувши

клопотання Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР"

про виправлення описки у судовій ухвали від 30.11.2021

у справі № 910/1125/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІЛЛАР"

до Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР";

про зобов`язання повернути майно

Без виклику представників сторін,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПІЛЛАР" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР" про зобов`язання повернути за актом приймання-передачі станок різки алмазним дротом DW288P6-03, у складі всіх його частин, вказаних у Додатку № 1 до Договору оренди майна № 170901/1 від 01.09.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після припинення дії Договору оренди майна № 170901/1 від 01.09.2017 відповідач, порушуючи умови вказаного договору, не повернув позивачу майно, передане йому за договором оренди.

24.11.2021 на адресу суду від BSB Cooperative U.A. (Бі.Ес.Бі.Кооператіве Ю.Ей.) надійшла заява третьої особи з самостійними вимогами до Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР" про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням прав позивача, як власника майна, що є предметом спору у даній справі та яке було передано ТОВ «ПІЛЛАР» у користування на підставі Договору лізингу обладнання № 170804 від 04.08.2017, проте протиправно утримується відповідачем після припинення дії Договору оренди майна № 170901/1 від 01.09.2017, укладеного між ТОВ «ПІЛЛАР» та ПрАТ «КВАЗАР».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 позовну заяву BSB Cooperative U.A. залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків.

07.12.2021 через канцелярію суду від Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР" надійшло клопотання про виправлення описки в ухвалі суду від 30.11.2021. На думку заявника, в резолютивній частині ухвали Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 було допущено описку, а саме неправильно визначено суму судового збору, яку має сплатити BSB Cooperative U.A. за розгляд заяви третьої особи з самостійними вимогами до Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР" про витребування майна з чужого незаконного володіння.

При цьому, в поданому клопотанні ПрАТ «КВАЗАР» фактично не погоджується з доводами третьої особи - BSB Cooperative U.A., щодо визначення ставки судового збору за розгляд поданої заяви як за вимоги немайнового характеру, а вважає, що заявлені вимоги є вимогами майнового характеру, які підлягають вартісній оцінці та відповідно ставка судового збору за їх розгляд становить 1,5% від ціни позову.

Розглянувши клопотання Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР", суд відзначає слідуюче.

За змістом статті 243 Господарського процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 року у справі № 925/1076/16 наголосив, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Водночас, як вбачається з клопотання, ПрАТ «КВАЗАР» фактично не погоджується зі змістом винесеної судом ухвали від 30.11.2021, що виключає застосування положень ст. 243 ГПК України.

Керуючись ст. 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "КВАЗАР" про виправлення описки в ухвалі Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 у справі № 910/1125/19.

2. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 09.12.2021 та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.І. Привалов