УХВАЛА

13 грудня 2021 року

м. Київ

Справа № 918/191/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ждан-Сервіс"

про відвід суддів Случа О. В., Волковицької Н. О. і Могила С. К.

у справі № 918/191/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ждан-Сервіс"

до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях

про визнання договору оренди поновленим і визнання дій незаконними,

ВСТАНОВИВ:

10.08.2021 скаржник звернувся безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Рівненської області від 01.06.2021 і постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.07.2021 у справі № 918/191/21.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 03.09.2021 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Міщенко І. С. - головуючий (доповідач), Берднік І. С., Зуєв В. А.

21.09.2021 ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на рішення Господарського суду Рівненської області від 01.06.2021 і постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.07.2021 у справі № 918/191/21 залишено без руху і надано скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги.

21.10.2021 ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на рішення Господарського суду Рівненської області від 01.06.2021 і постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.07.2021 у справі № 918/191/21 і призначено судове засідання з розгляду касаційної скарги на 08 грудня 2021 року о 12:40.

17.11.2021 ухвалою Верховного Суду задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ждан-Сервіс" про відвід колегії суддів у складі Міщенка І. С. - головуючого, Берднік І. С., Зуєва В. А. у справі № 918/191/21.

Відповідно до Розпорядження заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 19.11.2021 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 918/191/21 у зв`язку з ухвалою про відвід колегії суддів.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 19.11.2021 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Мачульський Г. М. - головуючий (доповідач), Краснов Є. В., Уркевич В. Ю.

25.11.2021 ухвалою Верховного Суду задоволено заяву суддів Мачульського Г. М. Краснова Є. В. і Уркевича В. Ю. про самовідвід у справі № 918/191/21.

Відповідно до Розпорядження заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 26.11.2021 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 918/191/21 у зв`язку з ухвалою про самовідвід колегії суддів.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 26.11.2021 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

02.12.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Ждан-Сервіс" до Верховного Суду надійшла заява про відвід колегії суддів у складі суддів Случа О. В. (головуючий), Волковицької Н. О. і Могила С. К.

В обґрунтування підстав для відводу колегії суддів у справі № 918/191/21 заявник зазначив, що було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Обґрунтовуючи підстави для відводу колегії суддів у цій справі заявник зазначив, що автоматизований розподіл касаційної скарги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях проведено 03.09.2021 з порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи № 918/191/21, оскільки матеріали касаційної скарги надійшли до Верховного Суду 12.08.2021, а в цей час судді Случ О. В., Волковицька Н. О. і Могил С. К. перебували у відпустці.

Розглянувши зазначену заяву, Суд вважає її безпідставною та необґрунтованою з огляду на таке.

Статтями 38, 42 Господарського процесуального кодексу України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, в тому числі і про відвід судді з підстав передбачених статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; чи є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) зазначено, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Відповідно до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Оскільки стаття 35 Господарського процесуального кодексу України не містить вичерпного переліку обставин для відводу, вирішення питання про визнання тих чи інших обставин такими, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (у випадку відсутності передбачених обов`язкових підстав, визначених, зокрема, у частинах першій-четвертій вказаної статті), лежить в межах повноважень Суду. В свою чергу, посилання на відповідні обставини повинно бути обґрунтованим, а самі обставини - такими, що дійсно викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами першою, другою, третьою статті 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами першою, другою, третьою статті 6 Господарського процесуального кодексу України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Керуючись частиною четвертою статті 37, пунктом 2 частини п`ятої статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтею 32 Господарського процесуального кодексу України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8, зборами суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийнято рішення від 08.04.2019 № 4, у якому зазначено, що у разі задоволення відводу або самовідводу заміна судді здійснюється автоматизованою системою на підставі рішення про відвід (самовідвід) у порядку, зазначеному в підпункті 2.3.23 пункту 2.3 цього Положення (абзац 5 підпункту 2.3.23 пункту 2.3 Положення).

У підпункті 2.3.23. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду зазначено, що якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності)." Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Підпунктом 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено, що повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Таким чином, касаційна скарга, яка була передана колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К., за наслідками здійснення повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги) на підставі Розпорядження заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 26.11.2021 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 918/191/21 у зв`язку з ухвалою про самовідвід колегії суддів і відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 26.11.2021 було визначено новий склад колегії суддів.

Отже, розподіл справи № 918/191/21 між суддями, який було здійснено 26.11.2021, відбувся у відповідності до Господарського процесуального кодексу України і Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями).

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно із частиною четвертою статті 15 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

За змістом частини шістнадцятої статті 32 Господарського процесуального кодексу України результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Із наведеного вище вбачається, що судді не мають будь-яких нормативно встановлених механізмів формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Заява про відвід не містить інших доводів та доказів, які б підтверджували чи викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів.

Таким чином, колегія суддів вважає заявлений відвід необґрунтованим.

Разом з тим, колегією суддів (яка була визначена 19.11.2021) у цій справі 25.11.2021 було задоволено заяву про самовідвід в аналогічній ситуації (оскільки в період з 12.08.2021 по 03.09.2021 колегія не могла брати участь в автоматизованому розподілі судової справи між суддями через заплановану відпустку з 16.08.2021 по 10.09.2021 (більше 14 днів)) і, відповідно, викладено протилежний висновок щодо наявності підстав для відводу / самовідводу (щодо застосування зазначених норм права). Цю позицію підтримує і заявник відводу, про що зазначив у поданій заяві про відвід колегії суддів із посиланням на ухвалу від 25.11.2021.

При цьому, колегія суддів не погоджується з висновками, викладеними в ухвалі Верховного Суду від 25.11.2021, та вважає за необхідне відступити від зроблених у ній висновків, враховуючи зазначене вище в цій ухвалі.

Частиною першою статті 302 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї ж палати або у складі такої палати. Відповідно до частини другої статті 302 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

При цьому, Рішенням зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2020 № 14 відповідну спеціалізацію визначено суддям судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності.

У склад судової палати входить 14 суддів, з яких 1 суддю обрано до Великої Палати Верховного Суду строком на три роки з 07.12.2020 (Рішення зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.11.2020 № 13), 1 суддя з 16.03.2021 відряджений до Вищої ради правосуддя для роботи на постійній основі на час здійснення повноважень члена Вищої ради правосуддя (наказ Верховного Суду від 11.03.2021 № 464-к), а 6 суддів відведено від розгляду справи № 918/191/21 (зазначені вище ухвали про відвід/самовідвід, положення частини другої статті 40 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини шостої статті 33 Господарського процесуального кодексу засідання палати в суді касаційної інстанції вважається правомочним за умови присутності на ньому більше половини її складу. Проте з урахуванням викладеного вище (у судовій палаті для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності лишилося 6 суддів, які можуть брати участь у розгляді цієї справи) засідання зазначеної палати не буде вважатися правомочним.

Оскільки, (1) колегія суддів вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм права (зокрема, пункту 5 частини першої статті 35 ГПК України, а також інших зазначених в цій ухвалі нормативно-правових актів) у подібних правовідносинах (в аналогічній ситуації у цій справі), викладеного в ухвалі від 25.11.2021 у цій справі, (2) враховуючи неправомочність (для /в контексті розгляду цієї справи з урахуванням вимог частини шостої статті 33 ГПК України) Судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності, (3) з метою забезпечення єдності судової практики (однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права) та (4) дотримання принципу процесуальної економії, справа № 918/191/21 підлягає передачі на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Верховний Суд вважає за можливе розглянути зазначене в цій ухвалі процесуальне питання у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 33, 35, 38, 39, 230, 234, 235, 302 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Справу № 918/191/21 передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил