ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

14.12.2021 Справа № 908/3375/21

м. Запоріжжя Запорізької області

Суддя Господарського суду Запорізької області Ярешко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: Громадської спілки Українська ліга авторських та суміжних прав (вул. А. Аболмасова, буд. 5, група, прим. 57, офіс 7, м. Київ, 02002)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю 1794 Груп (вул. Глісерна, буд. 14, м. Запоріжжя, 69063)

про стягнення 17 220,42 грн.

ВСТАНОВИВ:

23.11.2021 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява (вих. № б/н від 02.11.2021) Громадської спілки Українська ліга авторських та суміжних прав до Товариства з обмеженою відповідальністю 1794 Груп про стягнення 17220,42 грн. основного боргу. Позов обґрунтований неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання за договором від 01.06.2020 № КБР-176/06/20-Н про забезпечення правомірного використання об`єктів авторського права та об`єктів суміжних прав в публічних закладах.

Відповідно до протоколу розподілу судової справи між суддями від 23.11.2021 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/3375/21 та визначено до розгляду судді Ярешко О.В.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 29.11.2021 вищевказану позовну заяву на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України залишено без руху, позивачу наданий строк протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі, а саме: 1) надати докази того, що Громадська спілка Українська ліга авторських та суміжних прав є акредитованою організацією колективного управління у сфері розширеного колективного управління; 2) надати докази сплати відповідачем 22500,00 грн. за договором та докази часткової сплати боргу за березень 2021 у сумі 250,00 грн. (платіжні доручення, банківські виписки); 3) письмово викласти обґрунтований розрахунок суми, що заявлена до стягнення, обґрунтувавши, зокрема, період виникнення заборгованості; 4) надати акти нарахування роялті за спірний період, що мають виписуватися щомісячно згідно з п. 3.6 договору від 01.06.2020 № КБР-176/06/20-Н; 5) подати докази надсилання відповідачу листом з описом вкладення документів (доказів) на виконання зазначеної ухвали суду.

Копія ухвали суду від 29.11.2021 про залишення позовної заяви без руху була направлена рекомендованим листом з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місцезнаходження позивача та отримана представником останнього 03.12.2021.

10.12.2021 до суду від позивача надійшла заява (вих. № б/н від 06.12.2021) про усунення недоліків позовної заяви.

Разом з тим, недоліки позовної заяви (вих. № б/н від 02.11.2021), що вказані в ухвалі суду від 29.11.2021, заявником повністю не усунуті.

А саме, позивачем не надані докази сплати відповідачем 22500,00 грн. за договором та докази часткової сплати боргу за березень 2021 у сумі 250,00 грн. (платіжні доручення, банківські виписки), не надано актів нарахування роялті за спірний період, що мають виписуватися щомісячно згідно з п. 3.6 договору від 01.06.2020 № КБР-176/06/20-Н.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Позивач не зазначив про неможливість подання вказаних вище доказів разом із позовною заявою.

У заяві про усунення недоліків позивач зазначив, що на обґрунтування суми заборгованості у відповідача, надає акт звіряння, в якому зазначено з якого періоду відповідач припинив сплачувати нарахування роялті.

Суд зазначає, що акт звірки не є первинним бухгалтерським документом, що відображає господарську операцію, а лише складається на підставі таких документів. Мета складання акта звірки, на відміну від первинного бухгалтерського документа (який має на меті відображення господарської операції) полягає у визначенні стану розрахунків між сторонами, виявленні боргу або його відсутності на підставі первинних документів.

У даному випадку суд враховує також позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.04.2021 у справі № 910/14518/19, де зазначено, що відповідно до вимог чинного законодавства акт звірки розрахунків у сфері бухгалтерського обліку та фінансової звітності не є зведеним обліковим документом, а є лише технічним (фіксуючим) документом, за яким бухгалтерії підприємств звіряють бухгалтерський облік операцій. Акт відображає стан заборгованості та в окремих випадках - рух коштів у бухгалтерському обліку підприємств та має інформаційний характер, тобто має статус документа, який підтверджує тотожність ведення бухгалтерського обліку спірних господарських операцій обома сторонами спірних правовідносин. Сам по собі акт звірки розрахунків не є належним доказом факту здійснення будь-яких господарських операцій: поставки, надання послуг тощо, оскільки не є первинним бухгалтерським обліковим документом.

Разом з цим, акт звірки може вважатися доказом у справі в підтвердження певних обставин, зокрема в підтвердження наявності заборгованості суб`єкта господарювання, її розміру, визнання боржником такої заборгованості тощо. Однак, за умови, що інформація, відображена в акті підтверджена первинними документами та акт містить підписи уповноважених на його підписання осіб.

Подібні висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 910/1389/18, від 19.04.2018 у справі № 905/1198/17, від 08.05.2018 у справі № 910/16725/17, від 17.10.2018 у справі № 905/3063/17 та від 04.12.2019 у справі № 916/1727/17.

Відтак, оскільки первинні документи щодо надання послуг, а також докази оплати до заяви не додані, суд не приймає акти звірки, що додані до заяви про усунення недоліків, в якості доказу наявності у боржника заборгованості перед заявником.

Крім того, подані акти звірки містять підпис лише від Приватної організації Українська ліга авторських та суміжних прав (особи, що не є учасником справи), без зазначення посади та прізвища особи, що склала акти. В актах відсутні будь-які посилання на договір, що покладений у підставу позову.

Також позивачем не викладений обґрунтований розрахунок суми, що заявлена до стягнення, не обґрунтовано, зокрема, період виникнення заборгованості. Так, у заяві про усунення недоліків позивач наводить зовсім інші періоди заборгованості, аніж у позовній заяві.

Зважаючи на те, що в силу ціни позову (17220,42 грн.) справа № 908/3375/21 є малозначною та належить до розгляду в порядку спрощеного провадження, відсутність надання доказів на підтвердження обставин, що викладені у позовній заяві, та належно оформленого розрахунку сум, що стягуються, є неприпустимим.

Крім того, позивачем у позовній заяві викладено клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Згідно ч. 6 даної статті, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви, що зазначені в ухвалі суду від 29.11.2021, позивачем у повному обсязі у встановлений судом строк не усунуті.

Враховуючи викладене, позовна заява (вих. № б/н від 02.11.2021) Громадської спілки Українська ліга авторських та суміжних прав підлягає поверненню заявнику на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

У зв`язку з поверненням позовної заяви без розгляду, судом не розглядається заява (вих. № б/н від 02.11.2021) щодо судових витрат, що надійшла разом із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву (вих. № б/н від 02.11.2021) Громадської спілки Українська ліга авторських та суміжних прав і додані до неї документи повернути заявнику.

Додаток: позовна заява (вих. № б/н від 02.11.2021) з додатками, згідно переліку, усього на 27 арк.; заява (вих. № б/н від 06.12.2021) з додатками, згідно переліку, усього на 11 арк.; акт від 10.12.2021 у справі № 908/3375/21 на 1 арк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до ст.ст. 255, 256 ГПК України. Ухвала підписана 14.12.2021.

Суддя О.В. Ярешко