ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2021 р. Справа№ 910/11257/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Барсук М.А.

представники сторін у судове засідання не з`явились

розглянувши апеляційну скаргу комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва»

на ухвалу господарського суду міста Києва від 30.08.2021 про повернення позовної заяви без розгляду

у справі №910/11257/21 (суддя Спичак О.М.)

за позовом комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва»

до товариства з обмеженою відповідальністю «Навігаторспецбуд»

про стягнення 151 099 689,66 грн.,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі № 910/11257/21 позовну заяву комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» з доданими до неї документами визнано неподаною та повернуто заявникові без розгляду.

Постановляючи вказану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що:

- при звернені до суду з цим позовом позивач звернувся з клопотанням про відстрочення від сплати судового збору, у задоволенні якого відмовлено ухвалою господарського суду міста Києва від 19.07.2021;

- позивачем при зверненні до суду з даним позовом не було дотримано вимог ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України, а саме, не надано доказів оплати судового збору в розмірі 794 500,00 грн. за подання позовної заяви, не надано доказів направлення відповідачеві копії позовної заяви в порядку, визначеному ст. 172 ГПК України (в якості доказів надсилання відповідачу екземпляру позовної заяви з доданими до неї документами позивачем надано опис внутрішнього вкладення у цінний лист від 12.07.2021 з якого слідує, що на адресу відповідача не надіслано позовну заяву та надіслано не всі додані до позовної заяви документи - примітка суду), додані позивачем до позовної заяви документи не засвідчені належним чином (додатки, долучені до позовної заяви, надані в копіях, що завірені працівниками позивача - Кроллау О.В. та Коваль Р.О., проте, позивачем не надано підтверджень наявності у вказаних осіб повноважень на представництво його інтересів в господарському процесі, а саме засвідчення копій документів - примітка суду), у зв`язку з чим ухвалою суду від 19.07.2021 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк (5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали) та спосіб усунення недоліків позовної заяви - шляхом надання суду: документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі з наданням доказів його направлення відповідачу; належних доказів направлення на адресу відповідача екземпляру позовної заяви №31-1450 від 09.07.2021 та клопотання про відстрочення сплати судового збору; підтверджень наявності у - Кроллау О.В. та Коваль Р.О. повноважень на представництво інтересів позивача в господарському процесі, а саме засвідчення копій документів, або подання завірених належним чином уповноваженою особою читабельних копій документів доданих до позовної заяви.

- ухвалу про залишення позовної заяви без руху від 19.07.2021 позивачем отримано 27.07.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення за трекіноговим номером « 740», що міститься у матеріалах справи; (а.с.30-32)

- 02.08.2021 до господарського суду міста Києва надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, разом із якою було подано повторне клопотання про відстрочення сплати судового збору підстави для задоволення якого відсутні;

- отже позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у спосіб та строк, визначені ухвалою суду від 19.07.2021.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, комунальне підприємство «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі №910/11257/21, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що оспорювана ухвала є незаконною та необґрунтованою, оскільки вона постановлена без неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, за недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, при постановленні вказаної ухвали судом першої інстанції порушено норми процесуального права або неправильно застосовано норми матеріального права.

У обґрунтування вказаної позиції апелянт послався на те, що:

- ухвалу господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі №910/11257/21 про залишення позовної заяви без руху ним отримано 27.07.2021, а 30.07.2021 листом вих. № 31-1660 апелянт направив на адресу господарського суду міста Києва заяву про усунення недоліків, що свідчить про те, що фактично, апелянт усунув недоліки позовної заяви, які встановленні ухвалою господарського суду міста Києва від 19.07.2021;

- при цьому позивач подав до суду повторне клопотання про відстрочку сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі;

- загальна сума судового збору який підлягає сплаті за подання позовної заяви становить 794 500,00 грн., проте, враховуючи важке фінансове становище позивача та відсутність грошових коштів на рахунках у банківських установах, позивач наразі не має можливості здійснити оплату судового збору;

- очевидним є той факт, що у комунального підприємства відсутні такі кошти на сплату судового збору, відповідні документи було подано до суду першої інстанції в якості підтвердження;

- Велика Палата Верховного Суду у справі № 0940/2276/18 від 14.01.2021 зробила правовий висновок, що юридична особа не позбавлена права звернутись із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору в зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, а суд за результатами цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку плату.

Відповідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 26.10.2021 апеляційну скаргу у справі №910/11257/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Руденко М.А. (головуючий суддя (суддя-доповідач), судді Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

З огляду на те, що вказана апеляційна скарга була подана 26.10.2021 безпосередньо до суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування у суду першої інстанції матеріалів справи №910/11257/21 та відкладення вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з суду першої інстанції.

Листом Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2021 витребувано з господарського суду міста Києва матеріали справи №910/11257/21.

03.11.2021 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/11257/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2021 комунальному підприємству «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» поновлено пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі №910/11257/21, відкрито апеляційне провадження у справі №910/11257/21, справу призначено до розгляду на 07.12.2021 о 11 год. 10 хв.

У судове засідання, 07.12.2021 представники сторін не з`явились, про причини неявку суд не повідомили, як свідчать матеріали справи про час та місце розгляду справи всі представники сторін були повідомленні належним чином. (а.с.63-64)

Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи , належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 2 ч.3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи те, що матеріали справи містять докази повідомлення всіх учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, явка представників сторін обов`язковою не визнавалась, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутності представників сторін за наявними у справі доказами.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, матеріали справи, з урахуванням правил ст. ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, в липні 2021 року комунальне підприємство «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Навігаторспецбуд» про стягнення перехованих на виконання договорів генпідряду № 24/10-2017 від 24.10.2017 грошових коштів в сумі 141 393 872,84 грн. та інфляційних втрат в сумі 9 705 816,82 грн.

До позову позивачем не було надано доказів сплати судового збору проте додано клопотання про відстрочку сплати судового збору (а.с. 17).

Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у справі № 910/11257/21 позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору.

Крім того, вказаною ухвалою встановлено, що додані позивачем до позовної заяви документи не засвідчені належним чином (додатки, долучені до позовної заяви, надані в копіях, що завірені працівниками позивача - Кроллау О.В. та Коваль Р.О., проте, позивачем не надано жодних підтверджень наявності у вказаних осіб повноважень на представництво його інтересів в господарському процесі, а саме засвідчення копій документів - примітка суду) та те, що не надано доказів направлення відповідачеві копії позовної заяви в порядку, визначеному ст. 172 ГПК України (в якості доказів надсилання відповідачу екземпляру позовної заяви з доданими до неї документами позивачем надано опис внутрішнього вкладення у цінний лист від 12.07.2021 з якого слідує, що на адресу відповідача не надіслано позовну заяву та надіслано не всі додані до позовної заяви документи - примітка суду)

З огляду на вказані недоліки, ухвалою господарського суду міста Києва від 19.07.2021 (а.с. 30-32) позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк (5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали) та спосіб усунення недоліків позовної заяви - шляхом надання суду: документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі з надання доказів його направлення відповідачу; належних доказів направлення на адресу відповідача екземпляру позовної заяви №31-1450 від 09.07.2021 та клопотання про відстрочення сплати судового збору; підтверджень наявності у - Кроллау О.В. та Коваль Р.О. повноважень на представництво інтересів позивача в господарському процесі, а саме засвідчення копій документів, або подання завірених належним чином уповноваженою особою читабельних копій документів доданих до позовної заяви.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі № 910/11257/21 (а.с. 34-36 ) позовну заяву комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» з доданими до неї документами визнано неподаною та повернуто заявникові без розгляду в зв`язку з невиконанням ухвали господарського суду міста Києва від 19.07.2021 у цій справі в установлені судом строки.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на дату звернення до суду першої інстанції з позовом, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270,00грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (794 500,00 грн.).

Як вірно встановлено судом першої інстанції, враховуючи те, що предметом позову є майнова вимога про стягнення 151 099 689,66 грн., розмір судового збору за подання позивачем до господарського суду міста Києва вказаної позовної заяви становить 794 500, 00 грн.

При зверненні до суду з цим позовом заявником не надано доказів сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі, проте до позовної заяви було додано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування поданого клопотання заявник послався на відсутність у нього можливості сплатити судовий збір у зв`язку з скрутним матеріальним становищем та відсутністю грошових коштів на рахунках.

Аналогічне за змістом клопотання було позивачем подано після відмови судом першої інстанції у задоволенні клопотання, доданого до позовної заяви.

За змістом ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлений ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою:

- враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч. 1);

- суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2).

Отже, право суду відстрочити, розстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати закон пов`язує з встановленням чітко визначеного переліку обставин, до яких не відносяться обставини, викладені заявником у перелічених вище клопотаннях.

Великою Палатою Верховного Суду 14.01.2021 винесено постанову у справі № 0940/2276/18 у якій, з метою встановлення чіткого критерію застосування судами статті 133 КАС та статті 8 Закону України «Про судовий збір» , зазначено про те, що:

- Велика Палата Верховного Суду наголошує, що частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору;

- при цьому, як уже зазначалось, із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю;

- предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстав для розгляду апеляційним судом питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору не було;

- водночас у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору;

- це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного вбачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Отже, за висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 слідує, що із системного аналізу змісту норм статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що положення п. п. 1 та 2 ч. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані правові висновки викладені, зокрема, і в ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 30.11.2021 у справі № 927/37/21, від 29.11.2021 у справі № 910/4094/21, від 25.11.2021 у справі № 910/16181/20, від 23.11.2021 у справі № 920/663/19, від 23.11.2021 у справі № 910/2615/21, які винесені за наслідками розгляду клопотань про відстрочення сплати судового збору.

Отже, оскільки позивач у справі є юридичною особою, і предмет спору не відповідає вимогам п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд першої інстанції цілком вірно відмовив позивачу у задоволенні клопотань про відстрочення сплати судового збору.

При цьому, колегія суддів звертає увагу апелянтові на тому, що Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України», від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України» зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб, та на тому, що в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на обставини, які викладені вище, господарський суд міста Києва, за відсутності доказів сплати судового збору, обґрунтовано залишив подану позивачем позову заяву без руху, а в подальшому, з огляду на ненадання позивачем суду у визначений строк документів на усунення вказаних в ухвалі суду недоліків позовної заяви, зокрема доказів справи судового збору, ухвалою від 30.08.2021 позовну заяву комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» з доданими повернув заявникові без розгляду.

При цьому колегія суддів зауважує апелянтові на тому, що, враховуючи положення чинного законодавства, відсутність у нього грошових коштів не є підставою, в розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для відстрочення позивачу сплати судового збору.

Інших підстав для скасування ухвали у апеляційній скарзі не наведено.

Дослідивши матеріали наявні у справі, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції дав належну оцінку доказам по справі та виніс законне обґрунтоване судове рішення, яке відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду з огляду на вищевикладене.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, апеляційний суд погоджується із ухвалою господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі №910/11257/21, отже підстав для її скасування або зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за звернення з апеляційною скаргою покладаються на апелянта.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» на ухвалу господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі №910/11257/21 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду міста Києва від 30.08.2021 у справі №910/11257/21 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/11257/21 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 09.12.2021.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Барсук