У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 грудня 2021 року м. Чернігівсправа № 927/84/16 (927/1258/21)

Господарський суд Чернігівської області у складі судді А.С. Сидоренка, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П.Загороднього в особі ліквідатора - арбітражного керуючого Демчана О.І. (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, кабінет № 17) до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про розірвання договору та стягнення 8 163 580,00 грн., поданої в межах справи за заявою
КРЕДИТОРА: Товариства з обмеженою відповідальністю «Стефан» ЛТД 07300, м. Вишгород Київської області, вул. Грушевського, 6
БОРЖНИК: Публічне акціонерне товариство Трест «Київміськбуд 1» імені М.П.Загороднього
17500, м. Прилуки Чернігівської області, вул. Київська, 307
про визнання боржника банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Товариством з обмеженою відповідальністю «Стефан» ЛТД (надалі кредитор) подана заява про порушення справи про банкрутство Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд 1» імені М.П.Загороднього (надалі боржник) на підставі ст. 10 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», яка ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 05.02.2016р. була прийнята до розгляду.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 25.02.2016р. порушено провадження у справі про банкрутство, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном боржника, розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Ронського Р.М.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2018р. припинено процедуру розпорядження майном Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього, боржника визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором банкрута призначено арбітражного керуючого Ронського Р.М.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 16.07.2019р. звільнено арбітражного керуючого Ронського Р.М. від виконання повноважень ліквідатора Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд 1» імені М.П.Загороднього з покладенням обов`язків останнього на арбітражного керуючого Демчана О.І.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 15.06.2021р. продовжено строк ліквідаційної процедури та повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Демчана О.І. на шість місяців до 05.12.2021р.

09 грудня 2021 року до Господарського суду Чернігівської області, в межах справи про банкрутство Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього, надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього в особі ліквідатора арбітражного керуючого Демчана О.І. до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про розірвання договору та стягнення 8 163 580,00 грн. згідно якої позивач просить:

розірвати договір № 1207 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 29.12.2007, укладений між Головним управлінням економіки та інвестицій виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) та Публічним акціонерним товариством Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього;

стягнути з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього 8 163 580,00 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на істотну зміну обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору пайової участі. На думку позивача, у випадку задоволення позовної вимоги про розірвання договору, відповідач зобов`язаний повернути позивачеві грошові кошти в розмірі 8 163 580,00 грн. як безпідставно збережені відповідачем.

Згідно п. 1, 4 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства, цей Кодекс введений в дію з 21.10.2019р. З дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

У відповідності з ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

За змістом ст. 161 164 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявою по суті справи є, зокрема, позовна заява.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлена в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

На підтвердження сплати судового збору позивачем подано платіжне доручення від 03.12.2021 № 45 про сплату до Державного бюджету України 9080,00 грн.

При цьому, в позовній заяві позивач вказує, що ним сплачено судовий збір за ставкою, встановленою п.п. 10 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну позовну вимогу, оскільки розгляд та задоволення даного позову дозволить повернути майно (кошти) до ліквідаційної маси банкрута та частково задовольнити вимоги кредиторів за рахунок цього майна (коштів).

Однак, суд не погоджується з тим, що при зверненні до суду з відповідним позовом позивач мав сплатити судовий збір за ставкою, встановленою п.п. 10 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з наступного:

з огляду на вищевикладені положення Кодексу України з процедур банкрутства законодавець підкреслив, що розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи (правові висновки, викладені у постановах ВП ВС від 15.01.2020 у справі № 607/6254/15-ц та від 28.01.2020 у справі № 50/311-б).

Водночас Кодексом України з процедур банкрутства, на відміну від Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», конкретизовано порядок розгляду спорів, стороною в яких є боржник.

Визначені частиною другою статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори розглядаються та вирішуються судом у відокремленому позовному провадженні за правилами ГПК України.

При цьому ВП ВС у постанові від 18.02.2020 у справі № 918/335/17 зауважила, що судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване КУзПБ, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у ГПК України.

Таке розмежування є цілком виправданим, оскільки справи відокремленого позовного провадження мають різний суб`єктний склад сторін спору, предмети і підстави позову, розглядаються та вирішуються господарським судом із застосуванням усього інструментарію позовного провадження, на відміну від спрощеного порядку розгляду заяв, скарг і клопотань в основній справі про банкрутство (правова позиція КГС ВС, викладена в постанові від 15.02.2021 у справі № 910/11664/20).

Такий підхід зумовлює сплату позивачем судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового або немайнового характеру до боржника відповідно до положень підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Заявлені позовні вимоги стосуються розірвання договору пайової участі у створенні соціальної та інженерно транспортної інфраструктури міста Києва, укладеного позивачем до відкриття провадження у справі про його банкрутство, а також повернення грошових коштів, сплачених позивачем на виконання умов даного договору.

Тож з урахуванням наведених висновків ВП ВС цей спір не стосується непозовного провадження в основній процедурі банкрутства цього боржника, яке врегульоване КУзПБ.

Отже, суд дійшов висновку про те, що за розгляд у позовному провадженні, з урахуванням частини другої статті 7 КУзПБ, в межах справи про банкрутство боржника майнового та немайнового спору (як у цій справі), стороною якого є цей боржник, господарському суду необхідно обраховувати ставку судового збору, що підлягає сплаті за подання такої заяви, відповідно до положень підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Водночас ставки судового збору за подання заяв в основній процедурі банкрутства передбачені підпунктами 8 10 пункту 2 частини другої статті 4 Закону.

Згідно п.п. 10 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом; заяви про визнання правочинів (договорів) недійсними та спростування майнових дій боржника в межах провадження у справі про банкрутство; заяви про розірвання мирової угоди, укладеної у справі про банкрутство, або визнання її недійсною ставка судового збору встановлена в розмірі 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, предмет позову у цій справі не підпадає під поняття спростування майнових дій (бездіяльності) боржника ПАТ Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього в межах провадження у справі про банкрутство, оскільки предметом спору є розірвання договору та повернення грошових коштів, сплачених позивачем на виконання його умов.

Тому доводи позивача про необхідність застосування у даному випадку положень підпункту 10 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та про те, що предмет спору відноситься до спростування майнових дій (бездіяльності) боржника ПАТ Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього в межах провадження у справі про банкрутство та посилання на підтвердження своєї позиції на постанову Верховного Суду у справі № 915/441/18 від 24.04.2019 є помилковими.

Таким чином, позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. за подання позовної заяви немайнового характеру та 122 453,70 грн. за подання позовної заяви майнового характеру, а всього 124 723,70 грн.

При постановленні даної ухвали суд враховує висновки щодо застосування норм права викладені у постановах Верховного Суду від 29.12.2020 у справі № 924/159/14 та від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19.

В порушення вищевказаних вимог, до позовної заяви ПАТ Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі.

Згідно ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що позовна заява ПАТ Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього не відповідає вимогам, встановленим ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, вона має бути залишена без руху, а позивачу надано строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 161 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», господарський суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього в особі ліквідатора арбітражного керуючого Демчана О.І. до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про розірвання договору та стягнення 8 163 580,00 грн. залишити без руху.

Зобов`язати Публічне акціонерне товариство Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до господарського суду докази сплати судового збору в розмірі 115 643,70 грн.

Роз`яснити Публічному акціонерному товариству Трест «Київміськбуд-1» ім. М.П. Загороднього, що в разі неусунення всіх недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата набрання ухвалою законної сили 14 грудня 2021 року.

Суддя А.С. Сидоренко