РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

01.12.2021Справа № 910/12960/21
за позовом Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет"

про стягнення 844 458,56 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет"

до Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав"

про стягнення 440 000,00 грн

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Дарменко В.В.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом міста Києва розглядається справа за позовом Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет" про стягнення суми недоплаченої винагороди за договором №20082800 про надання дозволу на кабельну ретрансляцію об`єктів авторського права і суміжних прав, крім прав організацій мовлення на програми організацій мовлення від 28.08.2020 у розмірі 768 144,00 грн, 3% річних у розмірі 9 084,31 грн, інфляційних витрат у розмірі 25 356,99 грн та 41 873,26 грн - пені; та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет" до Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав" про стягнення безпідставно сплачених грошових коштів у розмірі 440 000,00 грн.

Суд ухвалою від 12.08.2021 відкрив провадження у справі за первісним позовом та призначив підготовче засідання на 07.09.2021.

30.08.2021 через відділ діловодства суду від ТОВ "Мережа Ланет" надійшли відзив на позовну заяв, у якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, та зустрічна позовна заява ТОВ "Мережа Ланет" до ГС "КАМП".

Суд своєю ухвалою від 06.09.2021 прийняв до розгляду зустрічний позов разом із первісним позовом та об`єднав їх в одне провадження, підготовче засідання призначив на 07.09.2021.

Суд протокольною ухвалою від 07.09.2021 відклав підготовче засідання на 13.10.2021.

11.10.2021 на електронну пошту суду від ГС "КАМП" надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, у якому відповідач за зустріним позовом заперечує проти зустрічних позовних вимог, та відповідь на відзив ТОВ "Мережа Ланет" за первісним позовом.

Суд протокольною ухвалою від 13.10.2021 продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 03.11.2021.

Суд протокольною ухвалою від 03.11.2021 закрив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду по суті на 01.12.2021.

01.12.2021 через відділ діловодства суду від ТОВ "Мережа Ланет" надійшла відповідь на відзив на зустрічний позов.

У судовому засіданні 01.12.2021 суд заслухав вступне слово представника позивача за первісним позовом, який підтримував первісні позовні вимоги та заперечував проти зустрічних позовних вимоги, та вступне слово представника відповідача за первісним позовом, який заперечував проти первісних позовних вимог та підтримував зустрічні позовні вимоги.

01.12.2021 у судовому засіданні суд дослідив зібрані в матеріалах справи докази, заслухав пояснення представників сторін, як щодо дослідження доказів, так і по суті позовних вимог та заперечень проти позову.

У судовому засіданні 01.12.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

28.08.2020 між Громадською спілкою "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав" (спілка) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет" (провайдер) було укладено договір №20082800 про надання дозволу на кабельну ретрансляцію об`єктів авторського права і суміжних прав, крім прав організацій мовлення на програми організацій мовлення, відповідно до умов якого спілка надає провайдеру дозвіл на використання об`єктів прав шляхом кабельної ретрансляції на територію, а провайдер зобов`язується виплачувати спілці щоквартальну винагороду (відрахування) відповідно до умов цього договору.

Відповідно до п. 2.4 договору, провайдер виплачує спілці винагороду (відрахування) за кабельну ретрансляцію об`єктів авторського права і (або) суміжних прав, крім прав організацій мовлення щодо їхніх власних програм (передач) мовлення, в розмірі та порядку, визначеному цим договором, для виплати доходу від прав правовласникам.

Пунктом 3.1.2 договору передбачено, що провайдер зобов`язаний в день укладення договору надати спілці інформацію про кількість абонентів за перший квартал 2020 року, та щоквартально надавати інформацію про кількість абонентів, якщо у звітному кварталі відбулися зміни.

На виконання умов договору, ТОВ "Мережа Ланет" було надано спілці звіт про кабельну ретрансляцію від 28.08.2020 та інформацію про кількість абонентів провайдера від 28.08.2020.

Відповідно до інформації про кількість абонентів провайдера від 28.08.2020, кількість абонентів провайдера за звітний ІІ квартал 2020 року становить 50 000 абонентів.

Спір за первісним позовом виник у зв`язку із тим, що на думку позивача за первісним позовом, ТОВ "Мережа Ланет" надало інформацію про кількість абонентів, підписану неуповноваженою особою, а дійсна кількість абонентів є більшою ніж зазначена у наданій інформації.

Спір за зустрічним позовом виник у зв`язку із тим, що позивач на зустрічним позовом вважає, що при укладенні спірного договору сторонами не було досягнуто домовленості щодо істотних умов договору, та відповідно договір є неукладеним, а тому перераховані на підставі договору грошові кошти були перераховані безпідставно.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає наступне.

Враховуючи специфіку спору, суд вважає за доцільне перш за все вирішити питання, поставлені позивачем за зустрічним позовом щодо укладення договору, а у подальшому вирішити питання за первісним позовом.

Позивач за зустрічним позовом стверджує, що між сторонами була відсутня згода щодо істотних умов договору, а саме: відсутня згода щодо кількості абонентів та переліку програм ретрансляції, відсутня домовленість сторін щодо предмету договору та ціни договору.

Як на правову підставу зустрічного позову позивач за зустрічним позовом посилається на ст. 1212 Цивільного кодексу України. Разом з тим, для виникнення зобов`язання, передбаченого ст. 1212 ЦК України, важливим є факт безпідставності набуття або збереження майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 208 Цивільного кодексу України встановлено, що у письмовій формі належить вчиняти, зокрема правочини між юридичними особами.

Якщо буде доведено, що спірний договір його сторонами виконується, це виключає кваліфікацію договору як неукладеного.

Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11.10.2018 у справі №922/189/18, від 06.11.2018 у справі №926/3397/17, від 09.04.2019 у справі №910/3359/18, від 29.10.2019 у справі №904/3713/18, від 19.02.2020 у справі №915/411/19.

Отже, не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону та залежно від встановлених обставин вирішити питання щодо наслідків його часткового чи повного виконання сторонами.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що позивачем за зустрічним позовом на виконання умов укладеного між сторонами договору було перераховано на користь Спілки грошові кошти. Відтак вчинення позивачем дії спрямованих на виконання взятих на себе договірних зобов`язань, зокрема щодо сплати щоквартальної винагороди, виключає кваліфікацію договору як неукладеного.

Крім того, пунктом 2.1 договору сторонами визначено предмет договору. Позивач за зустрічним позовом стверджує, що між сторонами відсутня домовленість щодо визначення конкретних об`єктів прав.

Громадська спілка "КАМП" здійснює обов`язкове колективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і суміжних прав.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 Закону України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" обов`язкове колективне управління поширюється на всю територію України та здійснюється щодо майнових прав усіх правовласників за відповідною категорією у сферах, щодо яких акредитовано організацію, у тому числі тих, що не укладали договір про управління об`єктами авторського права і (або) суміжних прав з акредитованою організацією, незалежно від обраного такими правовласниками способу управління належними їм правами.

Тобто, за спірним договором було отримано дозвіл на використання шляхом кабельної ретрансляції об`єктів авторського права і суміжних прав, крім прав організацій мовлення щодо їхніх власних програм мовлення усіх правовласників.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи ТОВ "Мережа Ланет" щодо відсутності погодження предмета договору.

Доводи ТОВ "Мережа Ланет" щодо відсутності домовленості сторін про кількість абонентів та перелік програм ретрансляції судом також відхиляються, оскільки умовами договору передбачено, що саме ТОВ "Мережа Ланет" надає інформацію про кількість абонентів та перелік програм ретрансляції.

Статтею 241 ЦК України визначено, що правочин, вчинений представником з перевищенням повноважень, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою. Правочин вважається схваленим зокрема у разі, якщо особа, яку він представляє, вчинила дії, що свідчать про прийняття його до виконання. Наступне схвалення правочину особою, яку представляють, створює, змінює і припиняє цивільні права та обов`язки з моменту вчинення цього правочину.

Таким чином, суд відхиляє доводи ТОВ "Мережа Ланет" щодо того, що інформація про кількість абонентів та перелік каналів ретрансляції була надана особа, яка не має повноважень надавати таку інформацію, з огляду на фактичне виконання умов договору.

Умовами договору передбачено, що провайдер сплачує спілці щоквартальну винагороду, яка розраховується як добуток кількості абонентів за звітний період на тарифи, зазначені у додатку 3 до договору, та на ти місяці звітного кварталу.

Як вбачається із матеріалів справи, сторонами укладено додаток 3 до договору, яким узгоджені щомісячні тарифи.

На підставі викладеного, суд відхиляє доводи позивача за зустрічним позовом щодо відсутності погодження ціни договору, оскільки враховуючи специфіку правовідносин, кількість абонентів провайдера може змінюватися, та відповідно розмір винагороди може змінюватися залежно від кількості абонентів, що об`єктивно унеможливлює встановлення ціни договору у фіксованій сумі.

Враховуючи викладене, суд вважає доводи позивача за зустрічним позовом щодо неукладення договору безпідставними та необґрунтованими, а тому позовні вимоги про повернення грошових коштів, сплачених на виконання неукладеного договору задоволенню не підлягають, оскільки такі кошти були сплачені на виконання умов договору, який є дійсним на момент винесення рішення і у судовому порядку недійсним не визнавався.

Щодо первісних позовних вимог, суд зазначає наступне.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наявні судові рішення, в яких визначено, що кількість абонентів у відповідача становить 121 300 осіб, та наявну відкриту інформацію щодо кількості абонентів відповідача за первісним позовом понад 120 тисяч.

Умовами договору передбачено, що провайдер зобов`язаний в день укладення договору довідково надати спілці інформацію щодо найменувань програм організацій мовлення, які ретранслюються провайдером, станом на 10.04.2020 та інформацію про кількість абонентів за перший квартал 2020 року, щоквартально надавати спілці інформацію щодо найменувань програм організацій мовлення, які ретранслюються провайдером, та інформацію про кількість абонентів, якщо у звітному кварталі відбулися зміни.

Як вбачається із інформації про кількість абонентів провайдера від 28.08.2020, кількість абонентів провайдера за звітний ІІ квартал 2020 року становить 50 000 абонентів.

Позивач за первісним позовом зазначає, що ТОВ "Меража Ланет" подано до суду заяву про забезпечення позову, копію якої надано до матеріалів справи, у якій товариство зазначає, що середня кількість абонентів становить 121 300 осіб.

Також, наявні судові рішення - ухвали Господарського суду міста Києва у справі №910/6001/21 від 20.04.2022, у справі №910/6562/21 від 27.04.2021, у справі №910/7271/21 від 07.05.2021. У зазначених судових рішеннях зазначено: "У поданій заяві заявник вказує, що середня кількість абонентів, яким надаються послуги з перегляду програм, право на ретрансляцію яких ТОВ "Мережа Ланет" має на підставі договору становить 121 300 осіб".

Окрім того, позивач за первісним позовом зазначає, що у мережі Інтернет наявні інтерв`ю одного із засновників ТОВ "Мережа Ланет" ОСОБА_1 , який повідомляє, що кількість абонентів відповідача становить понад 120 тис.

Судом встановлено, що згідно наявної у матеріалах справи копії заяви ТОВ "Мережа Ланет" про забезпечення позову, дійсно відповідач зазначає, що середня кількість абонентів становить 121 300,00 грн.

Разом з тим, із ухвал Господарського суду міста Києва у справі №910/6001/21 від 20.04.2022, у справі №910/6562/21 від 27.04.2021, у справі №910/7271/21 від 07.05.2021 вбачається, що у всіх ухвалах судом встановлено, що заявником жодними доказами не підтверджено середню кількість абонентів, яким надаються послуги перегляду програм.

Посилання позивача за первісним позовом на наявні інтерв`ю ОСОБА_1 не є належним, допустимим та достовірним доказом того факту, що відповідач не надає актуальну кількість абонентів.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того факту, що кількість абонентів ТОВ "Мережа Ланет" становить 121 300 абонентів.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно зі статтею 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до статті 78 даного Кодексу достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

За приписами частини 1 статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Отже, в господарському процесі застосовується стандарт доказування вірогідності доказів.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.

Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17, від 25.06.2020 у справі №924/233/18).

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем за первісним позовом не було доведено належними та допустимими доказами зазначену спілкою кількість абонентів ТОВ "Мережа Ланет" та наявність підстав для донарахування щоквартальної винагороди, а тому первісні позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Окрім того, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем за зустрічним позовом не було доведено наявність підстав для визнання договору неукладеним та повернення грошових коштів, сплачених на підставі договором, як безпідставно набутих, а тому зустрічні позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання первісної позовної заяви покладаються на позивача за первісним позовом, а витрати по сплаті судового збору за подання зустрічної позовної заяви покладаються на позивача за зустрічним позовом.

Керуючись ст. 2, 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні первісних позовних вимог Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет" про стягнення 844 458,56 грн.

2. Відмовити у задоволенні зустрічних позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Мережа Ланет" до Громадської спілки "Коаліція аудіовізуальних і музичних прав" про стягнення 440 000,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня підписання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили у порядку і строки, передбачені ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 13.12.2021.

Суддя Н.І. Зеленіна