ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/3174/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Пунтус Д.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекція у Харківській області
до Приватного акціонерного товариства "Куп`янський молочноконсервний комбінат"
про стягнення шкоди
за участю представників:

прокуратури - Кальницький А.В.

позивача - Полухін А.В.

відповідача - Кизим Т.В.

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2021 до господарського суду звернувся керівник Куп`яської окружної прокуратури Харківської області та просить стягнути з Приватного акціонерного товариства "Куп`янський молочноконсервний комбінат (, 63702,Харківська область, м.Куп`янськ, вул. Ломоносова,26) на користь держави на р/р UA 1020013 (Куп`янське УК/м.Куп`янськ/24062100, , Банк одержувач - казначейство України, код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності") шкоду, заподіяну державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 1 571 979,95 грн. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Куп`янський молочноконсервний комбінат (, 63702,Харківська область, м.Куп`янськ, вул. Ломоносова,26) судовий збір за подання даної позовної заяви у сумі 23579,70 грн., які перерахувати за такими реквізитами: прокуратура Харківської області, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м.Київ, код 820172, рахунок UA 0007171, код класифікації видатків бюджету - 2800. Судові витрати покласти на відповідача. Про день та час слухання справи повідомити сторони та Харківську обласну прокуратуру.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на акт перевірки Державної екологічної інспекції у Харківській області № 757/01-04/02-09.

Ухвалою суду від 10.08.2021 р. прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання по справі призначено на 06.09.2021 р. о 10:40, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи. Засідання відкладалося з 06.09.2021 по 04.10.2021, з 04.10.2021 по 18.10.2021, з 18.10.2021 по 26.10.2021.

Ухвалою від 26.10.2021 було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 09.11.2021 р. о 11:00.

В засіданні оголошувалася перерва з 09.11.2021 по 23.11.2021, з 23.11.2021 по 06.12.2021.

В судовому засіданні 06.12.2021 прокурор та представник позивача підтримали заявлені позовні вимоги, просили суд позов задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача проти позову заперечував з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Заслухавши учасників справи, розглянувши матеріали справи і оцінивши надані докази та викладені доводи, судом встановлено наступне.

Керівник Куп`янської окружної прокуратури Харківської області звернувся з позовом до Господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Куп`янський молочноконсервний комбінат", в якому просить суд стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяну державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 1 571 979,95 грн. Як вказує прокурор у позові, Державною екологічною інспекцією у Харківській області у період з 18.09.2018 по 01.10.2018 проведено планову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами Приватним акціонерним товариством "Куп`янський молочноконсервний комбінат". За результатами проведення перевірки складений акт від 01.10.2018 № 757/01-04/02-09 та встановлено, що зазначеним суб`єктом господарювання з 04.06.2017 здійснюється забір води з трьох свердловин, що розташовані за адресою: Харківська область, м. Куп`янськ, вул. Ломоносова, 26, за відсутності спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), що є порушенням ст.ст. 16,19,21 Кодексу України про надра. Зокрема, відповідно до інформації ПрАТ "Куп`янський МКК", наданої листом від 27.09.2018 № 1182, за період з 04.06.2017 по 25.09.2018 з трьох свердловим забрано 360 160 куб.м підземної води, в тому числі: з свердловини № 4803 - 127 734 куб.м води; з свердловини № 3702 75 696 куб.м води; з свердловини № 3 156 730 куб.м води.

У подальшому Держекоінспекцією на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, нанесених державі внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389, здійснено розрахунок збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами (підземні води), загальна сума яких склала 1 570 477,68 грн.

В ході проведеного вивчення окружною прокуратурою також встановлено, що ПрАТ Куп`янський МКК використовує 3 свердловини № 4803, № 3702, № 3, які в комплексі складають єдиний водозабір.

Окрім цього, за результатами проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами встановлено, що зазначеним суб`єктом господарювання без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря здійснено викиди в атмосферу азоту, оксиду, вуглецю оксиду, метану, натрію гідроксиду, аміаку, що є порушенням ст. 11 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища". У подальшому Держекоінспекцією на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства природи України від 10.12.2008 № 639, 11.12.2018 здійснено розрахунок збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, загальна сума яких склала 1502,27 грн.

З метою добровільного відшкодування заподіяної шкоди Держекоінспекцією до ПрАТ Куп`янський МКК надіслано претензії № 164 від 29.10.2018 та № 203 від 14.12.2018, які залишились без задоволення, заподіяна шкода не була відшкодована. Прокурор вказує на те, що дії посадових осіб Держекоінспекції щодо складання акту перевірки, припису про усунення виявлених порушень, складання розрахунку збитків та пред`явлення претензії щодо добровільного відшкодування збитків, відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались.

Відповідачем до суду був поданий відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує у повному обсязі та просить суд відмовити в його задоволенні. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач вказує на те, що ним було вжито вичерпних заходів для своєчасного отримання спеціальних дозволів, у зв`язку з чим відсутній склад цивільного правопорушення, як умова для покладення на відповідача такої відповідальності, як збитки.

Позивачем та прокурором до суду були подані відповіді на відзив відповідача, в якій позивач та прокурор відхиляють доводи відповідача, підтримують позов прокурора та просять суд задовольнити позовні вимоги. На відповіді на відзив позивача та прокурора відповідач надав свої заперечення.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог і викладених сторонами доводів та заперечень, суд виходить з наступного.

Як було встановлено судом, в період з 18.09.2018 по 01.10.2018 Державна екологічна інспекція у Харківській області провела плановий захід державного нагляду щодо дотримання ПрАТ «Куп`янський МКК» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. За результатами державного нагляду складено Акт № 757/01-04/02-09, яким, зокрема, встановлено:

1) порушення ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря». Опис порушення: на перевірку надано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 10.05.2018 № -3992, з терміном дії до 10.05.2028. Попередній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 08.05.2013 № -139, з терміном дії до 08.05.2013. Таким чином, встановлено, що ПрАТ «Куп`янський молочноконсервний комбінат» в період 09.05.2018 допустило викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами. Інформація стосовно годин роботи джерел утворення викидів в період 09.05.2018 надано листом ПрАТ «Куп`янський молочноконсервний комбінат» від 27.09.2018 № 1182;

2) порушення ст. ст. 16, 19, 21 Кодексу України про надра. Опис порушення: на перевірку надано Спеціальний дозвіл на користування надрами від 03.06.2002 № 2663. Вид корисної копалини прісні підземні води. Строк дії дозволу минув 03.06.2017.

Відповідно до ст. 23 Кодексу України про надра землевласники та землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Свердловини № 4803, № 3702, № 3, розташовані поблизу один одної та пробурені на один водоносний горизонт. Відповідно до інформації ПрАТ «Куп`янський молочноконсервний комбінат» наданої листом від 27.09.2018 № 1182 в період з 04.06.2017 по 25.09.2018 з трьох свердловин було забрано 360 160 куб.м підземної води, в тому числі: з свердловини № 4803 127 734 куб.м води, з свердловини № 3702 75 696 куб.м води, з свердловини № 3 156 730 куб.м води. Таким чином, ПрАТ «Куп`янський молочноконсервний комбінат» з 04.06.2017 здійснює забір підземної води з свердловин № 4803, № 3702, № 3 за відсутності Спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), чим допущено самовільне користування надрами.

На підставі Акту державного нагляду № 757/01-04/02-09 Державною екологічною інспекцією у Харківській області було винесено припис від 05.10.2018 № 02-21/86, в якому з метою усунення порушень природоохоронного законодавства приписано, зокрема до 05.01.2019 отримати спеціальний дозвіл на користування надрами (підземні води) пункт 8 припису. Відповідна процедура на момент видачі припису проводилась відповідачем, що виключало підстави для його оскарження. Стосовно ж факту відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами станом на 09.05.2018 у приписі нічого не зазначалося. Відповідач надавав відповіді стосовно виконання частини пунктів припису за визначеними датами.

Про непогодження відповідача з отриманими документами за результатами проведеного заходу державного контролю свідчать письмові докази, надані Відповідачем до матеріалів судової справи, а саме: факсограма Позивача від 28.09.2018 № 3788/01-22/02-09, листи ПрАТ «Куп`янський МКК» від 28.09.2018 № 1203, від 05.10.2018 № 1278 «Про необхідність належного оформлення», від 20.09.2018 № 1165, листи Позивача від 04.10.2018 № 3888/01-22/02-09, від 15.11.2018 № 4539/01-22/02-09, листи ПрАТ «Куп`янський МКК» від 03.01.2019 № 12 та № 13, від 31.01.2019 № 251, від 25.02.2019 № 339.

Державна екологічна інспекція у Харківській області, вважаючи, що відповідач самовільно використовував підземну воду, надіслала ПрАТ «Куп`янський МКК» претензію від 29.10.2018 № 164 із пропозицією відшкодувати шкоду, заподіяну державі внаслідок самовільного користування надрами (підземні води), на суму 1 570 477,68 грн., до якої було додано розрахунок збитку, заподіяного державі, здійснений за період з 04.06.2017 по 25.09.2018. Позивачем також була направлена претензія від 14.12.2018 № 203 з пропозицією про добровільне відшкодування заподіяного відповідачем збитку за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, розрахованого за 09.05.2018 на суму 1502,27 грн. ПрАТ «Куп`янський МКК», не погодившись із зазначеними претензіями, відхилило їх у повному обсязі (згідно відповіді від 08.11.2018 № 1361 та від 18.01.2019 № 126).

Аналізуючи доводи щодо самовільного користування надрами (підземні води) із трьох свердловин, внаслідок чого позивачем розраховано збитки в розмірі 1 570 477,68 грн, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 149, статтею 151 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

У статті 2 Водного кодексу України йдеться про гірничі відносини, які виникають під час користування водними об`єктами та регулюються відповідним законодавством України. Відповідно до положень статей 46, 48 цього Кодексу водокористування може бути двох видів - загальне або спеціальне. Спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу (пункт 9 частини 1 статті 44, стаття 49 Водного кодексу України). Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних вод, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Прісні підземні води - це природний ресурс із подвійним правовим режимом, а тому, використовуючи підземні води, слід керуватися і водним законодавством, і законодавством про надра.

Отже, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування - право на їх використання.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини.

Аналогічно стосовно складу цивільного правопорушення вказував Верховний Суд у постановах від 11.02.2021 у справі № 922/1816/20, від 18.04.2018 у справі № 904/4933/17, від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19 та від 10.04.2018 у справі № 923/771/16.

Строки користування надрами визначені в ст. 15 Кодексу України про надра. Зокрема, вказаною статтею Кодексу встановлено, що надра надаються у постійне або тимчасове користування. Постійним визнається користування надрами без заздалегідь встановленого строку. Тимчасове користування надрами може бути короткостроковим (до 5 років) і довгостроковим (до 50 років). У разі необхідності строки тимчасового користування надрами може бути продовжено.

Перебіг строку користування надрами починається з дня одержання спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами, якщо в ньому не передбачено інше, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня, зазначеного в такій угоді.

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Вищого господарського суду України від 09.12.2014 по справі № 907/206/14.

В матеріалах судової справи міститься отриманий відповідачем спеціальний дозвіл на користування надрами № 2663 від 03.06.2002 зі строком дії 15 років, дата видачі 03.06.2002, підстава надання наказ від 08.09.2011 № 66. 12.12.2011 було укладено Угоду № 2663 щодо умов користування надрами з метою видобування корисних копалин, що є додатком до вищенаведеного спеціального дозволу.

Як зазначив відповідач у відзиві на позовну заяву, оскільки зі змісту спеціального дозволу на користування надрами № 2663 від 03.06.2002 неможливо було достеменно (100%) встановити дату одержання вказаного дозволу підприємством, та дозвіл містить суперечливу інформацію щодо дати видачі (03.06.2002) та підстави видачі (08.09.2011), а також враховуючи, що з 2002 року минуло досить багато часу, та підприємство не мало жодного документального підтвердження щодо дати отримання Дозволу № 2663, були направлені наступні адвокатські запити до Державної служби геології та надр України та отримані відповіді. На адвокатські запити адвоката Терновської Ю.М. від 11.12.2020 та адвоката Кизим Т.В. від 17.12.2021 до Державної служби геології та надр України про надання письмової інформації про дату одержання відповідачем Дозволу № 2663, а також належним чином засвідчених копій документів Держгеонадра у відповідях від 21.12.2020 № 19307/01/11-20 та від 29.12.2020 № 19673/01/11-20 повідомила, що дозвіл на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 було видано представнику Товариства 09.09.2002. До вказаних відповідей на адвокатські запити Держгеонадра були додані копії витягів з Журналу, в яких міститься інформація про дату реєстрації 03.06.2002 спецдозволу № 2663 та номер бланку 00-3544, ділянка надр прісні води, де розташований водозабір ЗАТ Куп`янський молочноконсервний комбінат, місцезнаходження: 63702, Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Ломоносова, 26, виданого відповідачу, строк дії дозволу 15 років, оплата за дозвіл - № 2265 від 21.08.2002 в розмірі 340 грн, а також дата отримання спецдозволу 09.09.2002 та підпис особи, що отримала дозвіл.

За ст.251-254 Цивільного кодексу України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, що визначений роками, спливає у відповідні місяць та число останнього року строку.

За ст. 26 Кодексу України про надра право користування надрами припиняється зокрема у разі закінчення встановленого строку користування надрами.

Відтак, згідно з положеннями ст. 15 та ст. 26 Кодексу України про надра строк користування надрами у відповідача та, відповідно, строк дії Спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663, враховуючи дату його одержання 09.09.2002, закінчився через п`ятнадцять років у відповідну календарну дату, тобто 09.09.2017.

Також, в обґрунтування відсутності вини відповідача в несвоєчасності отримання дозволу на користування надрами, у зв`язку із закінченням строку дії попереднього спеціального дозволу на користування надрами № 2663 від 03.06.2002, останнім наведено інформацію та надано документи, які свідчать про те, що робота по отриманню дозволу була розпочата відповідачем у грудні 2016 року.

Першу заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 відповідач направив 06.12.2016 на адресу Державної служби геології та надр України без документів, передбачених абзацом 6 пункту 14 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, та Додатком 1 до цього Порядку, та в цій заяві повідомив, що документи до заяви, зазначені у додатку 1 до Постанови КМУ від 30.05.2011 № 615, будуть надіслані додатково після отримання позитивного висновку про проведення державної експертизи звітів щодо результатів геологічного вивчення надр. В своєму повідомленні у відповідь на першу заяву відповідача на продовження Дозволу у формі листа-відмови від 28.12.2016 № 24549/13/12-16 Держгеонадра зазначила, що комплектність документів не відповідає вимогам пункту 14 та додатку 1 до Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615, а саме: надано тільки заяву. Держгеонадра повернула заяву від 06.12.2016 року № 1756 та повідомила, що до отримання повного пакета документів у продовженні строку дії зазначеного спеціального дозволу на користування надрами відповідача відмовлено відповідно до пункту 15 Порядку № 615, та не вказала на пропущений строк подачі документів на продовження дозволу та про порушення пункту 14 Порядку № 615.

Другу заяву на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 ПрАТ «Куп`янський МКК» 10.02.2017 повторно направило на адресу Державної служби геології та надр України (отримано Держгеонадра 13.02.2017) з наступними додатками:

1. копії свідоцтва за № 100319015 про реєстрацію платника ПДВ, свідоцтва за № 710735 серія АОО про державну реєстрацію та довідки за № АБ632040 з ЄДР;

2. пояснювальна записка з характеристикою об`єкта, стану його геологічного вивчення, методу розробки, обґрунтуванням необхідності використання надр, із зазначенням потужності підприємства;

3. копії результатів хімічного та бактеріологічного аналізу води строком давності не більше як 6 місяців;

4. копії протоколу Державної комісії по запасах про затвердження запасів;

5. каталог географічних координат водозабірних споруд;

6. оглядова карта (масштаб не менше як 1:200000);

7. ситуаційний план з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами;

8. план підрахунку запасів корисної копалини на топографічній основі з нанесеними межами категорії запасів, межами земельного та гірничого відводів, контуром ліцензійної площі з географічними координатами кутових точок ділянки надр (похибка менш як 1 секунду), а також з лініями геологічних розрізів;

9. копія гідрологічної карти;

10. характерні геологічні розрізи в межах категорій запасів та умовними позначками;

11. позитивний висновок про проведення державної експертизи звітів щодо результатів геологічного вивчення надр, а також інших геологічних матеріалів.

В березні місяці 2017 року ПрАТ «Куп`янський МКК» отримало відмову Державної служби геології та надр України у формі листа № 5525/13/12-17 від 09.03.2017 у продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 у зв`язку з тим, що першу заяву Товариства на продовження строку дії дозволу (строк дії до 03.06.2017) було зареєстровано в Держгеонадрах 08.12.2016, що не відповідає вимогам пункту 14 Порядку, а також зазначила, що у наданому пакеті документів відсутній каталог географічних координат, який передбачено додатком 1 до Порядку.

Суд зазначає, що спеціальні дозволи на користування надрами є документами дозвільного характеру та включені до Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" від 19.05.2011 № 3392-VI із змінами і доповненнями, пункт 133.

Основні вимоги до порядку видачі документів дозвільного характеру або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру встановлені в ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності». Відповідно до положень ч. 1 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» від 06.09.2005 № 2806-IV із змінами і доповненнями порядок видачі документів дозвільного характеру або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням відповідного дозвільного органу, погодженим з уповноваженим органом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом. Документи дозвільного характеру видаються безоплатно, на необмежений строк, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до абз. 5, 6, 14 п. 14 Порядку № 615 для продовження строку дії дозволу на видобування корисних копалин надрокористувач подає органу з питань надання дозволу заяву на видобування корисних копалин не пізніше ніж за шість місяців, на геологічне вивчення надр та геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку, - за три місяці до закінчення строку його дії. У заяві зазначається причина продовження строку дії дозволу. Надрокористувач, що не подав заяву в установлений строк, втрачає право на продовження строку дії дозволу. Для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону. Рішення про продовження строку дії дозволу приймається органом з питань надання дозволу протягом 45 днів після надходження документів у повному обсязі. Підстави для відмови у продовженні строку дії дозволу наведені в п. 15 Порядку № 615.

Абзацами 8,9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» встановлено, що у разі усунення суб`єктом господарювання причин, що стали підставою для відмови у видачі документа дозвільного характеру, повторний розгляд документів здійснюється дозвільним органом у строк, що не перевищує п`яти робочих днів з дня отримання відповідної заяви суб`єкта господарювання, документів, необхідних для видачі документа дозвільного характеру, і документів, які засвідчують усунення причин, що стали підставою для відмови у видачі документа дозвільного характеру, якщо інше не встановлено законом. При повторному розгляді документів не допускається відмова у видачі документа дозвільного характеру з причин, раніше не зазначених у письмовому повідомленні заявнику (за винятком неусунення чи усунення не в повному обсязі заявником причин, що стали підставою для попередньої відмови).

Системний аналіз зазначених норм права свідчить, що користувачі надр мають право на першочергове продовження строку тимчасового користування надрами. Для реалізації права на продовження строку тимчасового користування надрами надрокористувач не пізніше ніж за 6 (шість) місяців до закінчення строку дії спеціального дозволу має подати до Держгеонадра заяву з документами, зазначеними у додатку 1 до Порядку № 615. Перебіг строку тимчасового користування розпочинається безпосередньо з дати одержання спеціального дозволу. Орган з питань надання дозволу вирішує питання продовження строку дії дозвільних документів протягом 45 днів після надходження документів у повному обсязі. У випадку відмови у продовженні строку дії дозволу, повторна заява розглядається протягом 5-ти робочих днів і виключно в напрямку того, чи усунув заявник причини, що слугували відмовою при розгляді первісної заяви. Відмова у продовженні строку дії дозволу з причин, раніше не зазначених у первісній відмові, - заборонена.

Державна служба геології та надр України другий раз відмовила у продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 з підстави, не зазначеної у першій відмові (строк подачі заяви). Додатково у відмові було вказано, що до заяви не додано каталог географічних координат, що не відповідає дійсності і спростовується додатком 5 до заяви на отримання Дозволу. Отже, було порушено строк розгляду повторної заяви - понад п`ять робочих днів з дня отримання відповідної заяви (заява отримана 13.02.2017, а відмова 09.03.2017) - абз. 8 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності»; повторну відмову здійснено з іншої причини, що є порушенням абз. 9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», та також за умов наявного у відповідача права на користування надрами до 09.09.2017, а не до 03.06.2017, як вважав дозвільний орган, що не відповідає приписам ст. 15 та ст.26 Кодексу України про надра.

ПрАТ «Куп`янський МКК» втретє направило на адресу Державної служби геології та надр України (отримано Держгеонадра 21.03.2017) заяву від 15.03.2017 № 299 на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 з додатками. Заява та додатки до заяви були цілком аналогічні тим, що направлялися за другою заявою, в тому числі і каталог географічних координат.

В квітні місяці 2017 року відповідач отримав відмову Державної служби геології та надр України № 8145/13/12-17 від 10.04.2017 у продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 у зв`язку з тим, що першу заяву Товариства на продовження строку дії дозволу (строк дії до 03.06.2017) було зареєстровано в Держгеонадра 08.12.2016, що не відповідає вимогам пункту 14 Порядку. Державна служба геології та надр України відмовила у продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 з підстави, не зазначеної у першій відмові (строк подачі заяви). У третій відмові було відсутнє твердження, що до заяви не додано каталог географічних координат, хоча третя заява та додатки до заяви були повністю аналогічні другій (повторній) заяві та додаткам до неї, що спростовує обставину, що заявник не надав з другою (повторною) заявою каталог географічних координат, як це було зазначено в повторній відмові. Таким чином, третя відмова суперечить абз. 8, 9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та ст. 15 та ст.26 Кодексу України про надра.

ПрАТ «Куп`янський МКК» вчетверте направило на адресу Державної служби геології та надр України Заяву від 19.04.2017 № 419 (отримано 24.04.2017) на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 з додатками, які направлялися за другою та третьою заявами, та лист від 20.04.2017 № 422/23 з посиланням на ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності». В травні місяці 2017 року ПрАТ «Куп`янський МКК» знову отримало відмову Державної служби геології та надр України у формі листа № 11247/13/12-17 від 18.05.2017 у продовженні строку дії спеціального дозволу на користування надрами від 03.06.2002 № 2663 у зв`язку з тим, що першу заяву відповідача на продовження строку дії дозволу (строк дії до 03.06.2017) було зареєстровано в Держгеонадра 08.12.2016, що не відповідає вимогам пункту 14 Порядку. Четверта відмова суперечить абз. 8, 9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та ст. 15 та ст.26 Кодексу України про надра.

П`яту заяву від 30.05.2017 року № 652 на продовження строку дії Дозволу було направлено відповідачем на адресу Державної служби геології та надр України з додатками, які направлялися за другою, третьою та четвертою заявами та отримано Держгеонадра 31.05.2017. Крім того, ПрАТ Куп`янський МКК, як і у четвертому випадку звернення, направило в Держгеонадра лист від 30.05.2017 № 659, в якому зокрема зазначило, що згідно з ч.5 ст.4-1 Закону про дозвільну систему при повторному розгляді документів не допускається відмова у видачі документа дозвільного характеру з причин, раніше не зазначених у письмовому повідомленні заявнику (за винятком неусунення чи усунення не в повному обсязі заявником причин, що стали підставою для попередньої відмови).

У відповідь на п`яту заяву відповідач отримав лист-відмову від 29.06.2017 № 14193/03/12-17 з обґрунтуванням, що повністю співпадає з попередніми трьома листами-відмовами, аж до допущеної ще в другому листі-відмові помилки Держгенадра, замість Держгеонадра, та із зазначенням про те, що ПрАТ Куп`янський МКК подано заяви з додатками як на продовження строку дії дозволу, так і на отримання дозволу (на одну ту ж саму ділянку надр (видобування підземних вод водозабору підприємства, що знаходиться у Харківській області), що не відповідає вимогам Порядку № 615 та унеможливлює задоволення заяви на продовження строку дії Дозволу № 2663. П`ята відмова у формі листа Держгеонадра від 29.06.2017 № 14193/03/12-17 суперечить абз. 8, 9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», ст. 15 та ст. 26 Кодексу України про надра, п.15 Порядку № 615.

Як зазначив відповідач, зважаючи на безперервний характер роботи підприємства та тривалий розгляд судових справ, він направив першу заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону від 30.05.2017 № 653 з передбаченими Порядком № 615 документами, яку було зареєстровано в Держгеонадра 06.06.2017 за вх.№ 10224/02/12-17.

Перша заява розглядалась Держгеонадра до 14.08.2017, для підготовки листа-відмови від 14.08.2017 № 17360/03/12-17 із зазначенням про те, що у наданій заяві на отримання дозволу відповідачем зазначено ділянку надр - Куп`янське родовище, однак в інших наданих документах назва ділянки надр не узгоджуються із назвою в заяві. Документи на отримання дозволу надано ПрАТ Куп`янський МКК, однак в графічних додатках заявником зазначено ПАТ Куп`янський молочноконсервний комбінат, що не узгоджується з інформацією, зазначеною у заяві. Географічні координати водозабірних свердловин не відповідають місцерозташуванню на ситуаційному плані. Географічні координати необхідно надати в системі координат Пулково 42.

За п.9 Порядку № 615 дії щодо погодження видачі дозволу відповідними радами вчиняються без залучення особи, що звернулася за одержанням дозволу, в межах строку, встановленого для видачі дозволу. Для здійснення погодження орган, який видає дозвіл, не пізніше ніж протягом шести робочих днів з дати реєстрації документів надсилає їх копії відповідним органам. В порушення п.9 Порядку № 615 тільки після отриманого листа-нагадування відповідача від 30.06.2017 № 760 Держгеонадра лише 12.07.2017 зареєструвала відповідне клопотання про надання надр у користування за № 15117/03/12-17, яке було одержано Харківською обласною радою 24.07.2017 за вх.№ 5791/01-16.

Крім того, згідно із Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах від 23.03.2017 № 1983-VIII, що набрав чинності з 04.06.2017, тобто на момент підготовки першого листа-відмови вже був чинним, зміна найменування юридичної особи у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство не є підставою для переоформлення документів та/або внесення змін до документів, що засвідчують права такої юридичної особи на володіння, користування, розпорядження майном (свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів, свідоцтва про реєстрацію технологічних транспортних засобів тощо), та до інших документів, що згідно із законодавством не є дозвільними, але які мають бути в юридичної особи і в яких зазначається найменування юридичної особи, якій видані та/або якою створені, та/або для якої затверджені (погоджені) органами державної влади та/або органами місцевого самоврядування, та/або уповноваженими установами/організаціями такі документи (проектна документація на будівництво, вихідні дані (містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування), технологічні інструкції, технології, проекти зон санітарної охорони, зони санітарної охорони, паспорти, свідоцтва, декларації, акти, атестати, протоколи, посвідчення, ліміти, висновки, норми, нормативи, звіти, плани, журнали, довідки, щоденники, талони, настанови, програми, графіки, повідомлення, схеми, книги обліку, правила, проекти, карти, картки, реєстраційні картки, програми, регламенти, погодження, методики, інструкції тощо).

Таким чином, зауваження Держгеонадра щодо назви Відповідача являлось необґрунтованим та суперечило Закону № 1983-VIII. Оскільки Відповідачем чотири рази надавався каталог географічних координат як додаток до другої-п`ятої заяв на продовження строку дії Дозволу № 2663, то вимога щодо необхідності надання географічних координат в системі координат Пулково 42 свідчить про поверхневий та необ`єктивний характер розгляду документів ПрАТ Куп`янський МКК на продовження строку дії Дозволу та являється порушенням ст. 4-1 Закону про дозвільну систему, за яким при повторному розгляді документів не допускається відмова у видачі документа дозвільного характеру з причин, раніше не зазначених у письмовому повідомленні заявнику (за винятком неусунення чи усунення не в повному обсязі заявником причин, що стали підставою для попередньої відмови). По суті справи мав місце повторний розгляд тих же самих документів (каталогу географічних координат) одним і тим же самим органом Держгеонадра в п`ятий раз, враховуючи направлені відповідачу відмови від Держгеонадра протягом першого півріччя 2017 року.

Другу заяву від 01.09.2017 року № 1001 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з урахуванням зауважень попереднього листа Держгеонадра було направлено відповідачем разом з письмовими поясненнями (лист від 1002 від 01.09.2017), в яких зокрема було зазначено: «Уточнена назва ділянки надр: Куп`янське родовище прісних підземних вод замінено на ділянка надр, де розташований водозабір ПрАТ Куп`янський МКК. В квітні місяці ПрАТ Куп`янський МКК листом від 24.04.2017 № 446 повідомляло Держгеонадра про зміну найменування з доданими належно завіреними копіями документів в обґрунтування зміни найменування юридичної особи. Географічні координати водозабірних свердловин, не дивлячись на те, що серед інших додатків каталог географічних координат в такому ж самому вигляді подавався підприємством чотири разу поспіль протягом з грудня 2016 по травень 2017 разом із заявами на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами і не мав до себе зауважень, після визначення ДНВП Геоінформ Україна за відповідно угодою в системі координат Пулково 42 надаються на вимогу Держгеонадра в системі Пулково 42.

Другу Заяву від 01.09.2017 № 1001 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону Держгеонадра розглядала дев`ять місяців та надала лист-відмову від 05.06.2018 за № 9740/03/12-18. Підставами для відмови в наданні Дозволу було визначено 2 (дві) основних причини, жодна з яких не знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку з неправомірними діями відповідача, а саме відсутність інформації стосовно погодження Харківської обласної ради надання без проведення аукціону ПрАТ Куп`янський МКК надр у користування, а також відсутність результатів оцінки впливу на довкілля.

Документи на погодження надання надр у користування були направлені до Харківської обласної ради та датовані 11.09.2017 № 20472/03/12-17.

Листом від 05.06.2018 № 9740/03/12-18 Держгеонадра за результатами розгляду заяви від 01.09.2017 (через 9 місяців), посилаючись на п. 8, п. 9 Порядку № 615, повідомила, що направила копії документів на адресу Харківської обласної ради (ХОР) для розгляду питання щодо погодження видачі зазначеного дозволу, але погодження відсутнє, тому документи повертаються. Харківська обласна рада надала свою згоду, яку оформила рішенням від 07.12.2017 № 611-VII, але при цьому допустила технічні помилки, про визнання яких повідомила Держгеонадра листом від 23.03.2018. Оскільки найближча сесія ХОР після отримання листа Держгеонадра від 28.02.2018 відбулася лише 07.06.2018, то Рішенням сесії Харківської обласної ради від 07.06.2018 № 763-VII Про внесення змін до рішення ХОР 07.12.2017 № 611-VII і були внесені зміни до рішення Харківської обласної ради від 07.12.2017. Наявність технічної помилки в рішенні Харківської обласної ради також виключає наявність вини в діях відповідача та його протиправну поведінку.

Як зазначено в Постанові ВС від 21.05.2020 у справі № 821/1910/17 згідно із змінами, внесеними до Порядку № 615 постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо відповідності основним вимогам до дозвільної системи у сфері господарської діяльності» від 16.12.2015 № 1173, дії щодо погодження видачі дозволу вчиняються без залучення особи, що звернулася за одержанням дозволу, в межах строку, встановленого для видачі дозволу (абз.7 пункту 9 Порядку № 615).[…] протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

За абз.10 п.9 Порядку № 615 у разі ненадання відповідними органами позитивної або негативної відповіді щодо погодження не пізніше ніж через 90 календарних днів з дати отримання документів вважається, що надання дозволу ними погоджено. В даному випадку це 10.12.2017. Тобто фактично та юридично питання про надання ПрАТ Куп`янський МКК надр у користування за Порядком № 615 на момент реєстрації в Держгеонадра другого листа-відмови вже вважалося погодженим ХОР, що знову ж таки виключає факт наявності вини у відповідача.

Відсутність результатів оцінки впливу на довкілля, не була зазначена в попередньому повідомленні Держгеонадра в якості причини повернення документів, що є порушенням абз.8-9 ч.5 ст.4-1 Закону про дозвільну систему.

Другу Заяву було направлено ПрАТ Куп`янський МКК ще за три з половиною місяці до набрання чинності Законом України Про оцінку впливу на довкілля. За ст.17 (Прикінцеві та перехідні положення) Закону Про оцінку впливу на довкілля дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом. Висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля. Такі висновки були наявні у відповідача.

Третю заяву від 19.06.2018 № 800 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з урахуванням зауважень попереднього листа Держгеонадра було направлено відповідачем разом з письмовими поясненнями (зареєстровано в Держгеонадра 22.06.2018 за вх. № 12953/02/12-18). До третьої заяви, окрім інших передбачених Порядком № 615 документів, було додано позитивні висновки державної екологічної експертизи оцінки впливу на навколишнє природне середовище експлуатації водозабору від 28.02.2001 № 052 та оцінки впливу на навколишнє природне середовище водозабору із свердловини (артезіанська свердловина № 3) від 22.02.2006 № 091. Листом від 04.07.2018 № 12633/02/12-18 Держгеонадра повернула надані ПрАТ Куп`янський МКК документи, оскільки як зазначила Держгеонадра, документи не відповідають вимогам пункту 8 Порядку (не прошито додатки № № 1, 2, 3 (графічні матеріали).

Четверту заяву від 13.07.2018 № 848 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з урахуванням зауважень попереднього листа Держгеонадра було направлено відповідачем разом з письмовими поясненнями (лист від 13.07.2018 № 849). Четверту заяву було зареєстровано в Держгеонадра 16.07.2018 за вх.№ 14441/02/12-18.

Листом від 27.07.2018 № 14445/02/12-18 Держгеонадра повернула надані ПрАТ Куп`янський МКК документи, оскільки заява та додані до неї документи подаються органові з питань надання дозволу з прошитими і пронумерованим сторінками та з описом доданих документів, засвідченим підписом уповноваженої особи претендента. Заява засвідчується підписом уповноваженої особи претендента. Заява засвідчується підписом уповноваженої особи претендента із зазначенням дати та вихідного номера. Документи, надані ПрАТ Куп`янський МКК, не відповідають вимогам пункту 8 Порядку.

При розгляді третьої та четвертої заяв відповідача на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону не було дотримано п`ятиденний строк, передбачений абз. 8 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», та зазначалися нові причини повернення документів, що не відповідає абз. 9 ч. 5 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».

П`яту заяву від 03.08.2018 № 1008 про надання спеціального дозволу на користування надрами, з урахуванням зауважень попереднього листа Держгеонадра, було направлено відповідачем разом з письмовими поясненнями (лист від 03.08.2018 № 1011). Заяву було зареєстровано в Держгеонадра 06.08.2018 за вх. № 15770/02/12-18. Наказом Держгеонадра від 31.10.2018 № 409 прийнято рішення про надання ПрАТ "Куп`янський МКК" спеціального дозволу на користування надрами.

Згідно з п.25 Порядку № 615 про надання, продовження строку дії, зупинення, поновлення, переоформлення, видачу дубліката, анулювання дозволу та внесення змін до нього орган з питань надання дозволу видає наказ.

Відповідно до п. 9 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2015 № 1174, Держгеонадра у межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України і постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України і наказів Мінприроди (в редакції, чинній на момент) видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Як зазначено в Постанові ВС від 10.01.2019 у справі № 804/6947/15, правовий статус Держгеонадр (станом на дату виникнення спірних правовідносин) було визначено згаданим вище Положенням, за яким організаційно-розпорядчою формою рішення з питань, віднесених до повноважень Держгеонадр України, є наказ за підписом Голови цього відомства. Процедуру видачі спеціальних дозволів на користування надрами і повноваження органу з питань надання цих дозволів визначено Порядком № 615, відповідно до якого прийняття рішення з цього питання є компетенцією лише органу з питань надання дозволу. При цьому якщо аналізувати зміст положень пунктів 18, 19, 25 Порядку № 615 поряд зі згаданими вище нормами Положення щодо повноважень Держгеонадр, то формою такого розпорядчого рішення є наказ (який, зокрема, у випадку відмови надрокористувачу у задоволенні його звернення, може бути предметом оскарження).

Тобто, у разі відмови у продовженні строку дії спеціального дозволу та внесенні змін Держгеонадра повинно прийняти відповідно рішення, яке оформлюється наказом.

У справі, яка розглядається, відповідач за результатами розгляду заяви позивача не приймав відповідного рішення у вигляді наказу, у зв`язку із чим Держгеонадра порушена процедура, встановлена Порядком № 615, тобто відповідач як суб`єкт владних повноважень діяв не у спосіб, що передбачений законодавством, що свідчить про протиправність дій відповідача з повернення заяви з доданими до неї документами.

Аналогічну правову позицію визначено в Постановах ВС від 23.10.2020 у справі № 826/11779/17, від 21.05.2020 у справі № 821/1910/17, від 22.12.2020 у справі № 817/856/16.

Натомість відповідач у всіх випадках відмов в отриманні/продовженні спеціального дозволу на користування надрами отримував від Держгеонадра звичайні листи, а не рішення у формі наказів, що не відповідає вимогам Порядку № 615 та Положенню про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2015 № 1174, яке визначає статус цього органу.

Відповідно до ч. 6 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» у разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Як зазначено в Постанові ВС від 21.05.2020 у справі № 821/1910/17 згідно з пунктом 133 Додатку до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" від 19.05.2011 № 3392-VI в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, документом дозвільного характеру є спеціальні дозволи на користування надрами у межах конкретних ділянок. Отже, отримання дозволу на продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами є дозвільною процедурою у розумінні статті 4-1 Закону № 2806-IV. Відповідно до абзацу 4 частини першої статті 4-1 Закону № 2806-IV строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом. Документи дозвільного характеру видаються безоплатно, на необмежений строк, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частини шостої наведеної статті, у разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Відмітка в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про дату прийняття заяви є підтвердженням подання заяви та документів державному адміністратору або дозвільному органу.

Днем видачі документа дозвільного характеру вважається останній день строку розгляду заяви дозвільним органом, передбаченого законом.

Згідно із абзацом 10 частини першої статті 1 Закону № 2806-IV принцип мовчазної згоди - принцип, згідно з яким суб`єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Зміст наведених норм свідчить, що у випадку невиконання дозвільним органом свого юридичного обов`язку (в установлений Законом строк видати документ дозвільного характеру або направити повідомлення про відмову у його видачі), тобто через свою бездіяльність, суб`єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови подання ним заяви і документів до органу, який видає дозвіл, у повному обсязі та в установленому законом порядку. Обставини справи свідчать про наявність усіх визначених законом умов для застосування принципу мовчазної згоди. Отже, позивач набув право на подальше користування надрами.

Припинення водозабору із свердловин за умов відсутності будь-яких альтернативних варіантів забезпечення своїх господарсько-питних потреб означає повну зупинку роботи відповідача.

Суд погоджується з доводами відповідача про те, що позивач та прокурор, стверджуючи, що Дозвіл № 2663 діє до 03.06.2017, не врахували ключову обставину дату одержання відповідачем вищенаведеного дозволу 09.09.2002, у зв`язку з чим відповідачем був дотриманий строк на подачу заяви на продовження строку дії Дозволу № 2663. Обставини справи та наявні у справі докази свідчать про наявність усіх визначених законом умов для застосування принципу мовчазної згоди. Отже, відповідач набув право на подальше користування надрами.

Щодо наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, внаслідок чого позивачем розраховано збитки в розмірі 1 502,27 грн, суд зазначає наступне.

Відповідності до ст. 2 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" відносини в галузі охорони атмосферного повітря регулюються цим Законом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими нормативно-правовими актами.

Законодавством визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси (ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"). Підприємства, установи, організації та громадяни-суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані, серед іншого, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік (ч. 1 ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря").

Для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перелік забруднюючих речовин переглядається Кабінетом Міністрів України не менше одного разу на п`ять років за пропозицією центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення (ч.ч. 1, 2, 5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря").

Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом. Особи, винні, зокрема, у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону, несуть відповідальність згідно з законом (ст.ст. 33-34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря"). Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (п. є ч. 2, ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Як вбачається з акту перевірки від 01.10.2018 № 757/01-04/02-09, попередній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 08.05.2013 № -139 мав термін дії п`ять років, тобто до 08.05.2018. Наступний дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами датований 10.05.2018 № -3992.

Розрахунок збитку, завданого державі, здійснений за один день 09.05.2018.

Оскільки 09.05.2018 є загальнодержавним святковим вихідним днем, державні установи, зокрема і Департамент екології та природних ресурсів Харківської Обласної державної адміністрації, який видав чинний дозвіл на викиди, та Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області, рішення якого від 10.05.2018 року № 4.2/6447 стало підставою для видачі дозволу, не працювали. Саме у зв`язку з цим чинний дозвіл на викиди датовано 10.05.2018, оскільки 09.05.2018 за Законом являється вихідним днем.

Як вбачається з матеріалів справи ПрАТ "Куп`янський МКК" завчасно та в установленому законодавством порядку розпочало процедуру по отриманню чинного дозволу на викиди, попередній дозвіл на викиди був чинним по 08.05.2018 включно, 09.05.2018 в Україні - святковий день, внаслідок чого наступний дозвіл було датовано 10.05.2018. Вина відповідача у тому, що новий дозвіл датовано 10.05.2018, а не 09.05.2019 відсутня. Неможливість видачі нового дозволу 09.05.2018 зумовлена графіком роботи дозвільного органу, оскільки 09.05.2019 є загальнодержавним святковим вихідним днем, державні установи в цей день не працюють і, відповідно, не можуть видавати жодні рішення і дозволи, датовані 09.05.2018. В свою чергу, приватні суб`єкти господарювання мають повне право здійснювати свою господарську діяльність і в загальнодержавні святкові вихідні дні. Надані відповідачем докази свідчать про те, що ПрАТ Куп`янський МКК» є харчовим підприємством, на якому запроваджено виключно безперервний цілодобовий виробничий процес.

Відповідно до ч. 6 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» у разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Відтак, враховуючи, що дозвільному органу було достеменно відомо, що попередній дозвіл втрачає свою дію 08.05.2018, а новий дозвіл видано лише 10.05.2018, то відсутність дозволу, діючого станом на 09.05.2018, не залежало від відповідача жодним чином, що виключає його вину у спірних правовідносинах.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

За змістом частини 1 статті 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому, для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків (шкоди), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків (шкоди); 3)причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При вирішенні спору на позивача покладається обов`язок довести розмір шкоди, завданої протиправною поведінкою, факт порушення відповідачем законодавства та причинний зв`язок між цим порушенням і завданою шкодою навколишньому середовищу. Відповідач, в свою чергу, для звільнення від відповідальності має довести відсутність своєї вини.

Встановлені судом обставини свідчать, що відповідач почав процедуру щодо отримання дозволів своєчасно, тобто в діях відповідача не вбачається вини, що є обов`язковим елементом складу цивільного правопорушення. Затримка у оформленні спеціального дозволу на користування надрами та дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у вигляді відшкодування збитків за ст.1166 Цивільного кодексу України.

За ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 № 3477-IV із змінами і доповненнями суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Деякі прецедентні справи ЄСПЛ акцентують увагу на тому, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії", "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини", "Беєлер проти Італії"). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Лелас проти Хорватії"). Іншими словами, ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" та у справах "Ґаші проти Хорватії" "Трґо проти Хорватії"). Отже йдеться про дотримання принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права особи, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" Онер`їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" "Москаль проти Польщі").

При цьому суд зауважує на тому, що під час розгляду даної справи, суд не надає оцінки діяльності Держгеонадра щодо дотримання процедури оформлення дозволу.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи не підтверджується наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для застосування до відповідача такої міри відповідальності як відшкодування шкоди.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України). Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у повному обсязі, оскільки відповідач завчасно, у порядку, передбаченому законодавством, звертався до уповноважених органів для погодження документів, необхідних для отримання дозволів; затримка в оформленні спеціального дозволу на користування надрами та дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами сталася не з вини відповідача, що виключає покладення на останнього відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

Враховуючи встановлені обставини, зазначені положення діючого законодавства України, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог прокурора, а відтак відмовляє у їх задоволенні.

З урахуванням відмови в задоволенні позову та приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору по даній справі не підлягають покладенню на відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 1, 2, 5, 7, 11, 13, 14, 15, 73, 74, 80, 86, 129, 165, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення його повного тексту. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається в строки та в порядку визначеному ст.ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "08" грудня 2021 р.

Суддя Л.С. Лаврова