РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.11.2021Справа № 910/10112/21

Суддя Н.Плотницька, розглянувши справу

за позовомПриватного підприємства "Мірабель Люкс"
доДепартаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
за участі третьої особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_1 за участі третьої особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні - Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" про визнання недійсними результатів аукціону
Представники:
від позивача:Радченкова А.В. - представник на підставі ордеру
від відповідача:Зденик Т.В. - в порядку самопредставництва
від третьої особи-1:не з`явились
від третьої особи-2:не з`явились

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

22.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного підприємства "Мірабель Люкс" з вимогами до Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання недійсними результатів аукціону з продажу нежитлових приміщень (літ. А) загальною площею 37,8 кв. м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, що оформлені протоколом про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3, який було затверджено наказом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.07.2020 № 37/4-ПР.

Позовні вимоги обґрунтовані введенням в оману позивача щодо обставин, які мали істотне значення при участі в аукціоні та укладенні договору купівлі-продажу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 відкрито провадження у справі № 910/10112/21, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.08.2021, залучено до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_1 .

04.08.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву з проханням поновити строк для його подання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 встановлено відповідачу строк на подання відзиву - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження.

Судом встановлено, що ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 відповідач отримав 12.07.2021, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 012.

Таким чином, строк на подання відзиву у відповідача закінчився 27.07.2021.

Відповідно до частини 1 та 4 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

З огляду на вищенаведене, суд вважає за можливе поновити відповідачу строк на подання відзиву та прийняти його до розгляду.

09.08.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" надійшла заява про відкладення розгляду справи.

09.08.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

У підготовчому засіданні 09.08.2021 судом залучено до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва".

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У підготовчому засіданні 09.08.2021 судом встановлено необхідність залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва", з огляду на те, що комунальне підприємство є балансоутримувачем спірних нежитлових приміщень.

У підготовчому засіданні 09.08.2021 оголошено перерву до 30.08.2021.

У підготовчому засіданні 30.08.2021 оголошено перерву до 04.10.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.08.2021 клопотання позивача про витребування доказів задоволено частково.

28.09.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від 30.08.2021.

У підготовчому засіданні 04.10.2021 суд, керуючись пунктом 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України, постановив закрити підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 21.10.2021.

19.10.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 21.10.2021 оголошено перерву до 22.11.2021.

Представники третіх осіб у судове засідання 22.11.2021 не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового засідання не подали, про час та дату судового засідання були повідомлені належним чином.

У судове засідання 22.11.2021 з`явились представники позивача та відповідача та надали пояснення.

Представник позивача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких у повному обсязі підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких заперечив проти заявлених позовних вимог та просить суд відмовити у повному обсязі.

У судовому засіданні 22.11.2021 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані суду докази, суд

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київської міської ради від 27.02.2020 № 138/8308 "Про затвердження переліку об`єктів малої приватизації, що перебувають у комунальній власності територіальної громади міста Києва та підлягають приватизації" нежитлові приміщенні (літ. А) за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 37,80 кв. м включено до переліку об`єктів малої приватизації, які підлягають приватизації.

Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було опубліковано інформаційне повідомлення про проведення продажу на електронному аукціоні об`єкта малої приватизації - нежитлових приміщень (літ. А) за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 37,80 кв. м.

16.07.2020 Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено електронний аукціон з продажу нежитлових приміщень (літ. А) за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 37,80 кв. м., за результатами якого складено протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3, відповідно до якого переможцем стало Приватне підприємство "Мірабель Люкс".

Наказом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.07.2020 № 37/4-ПР "Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3" затверджено протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3 з продажу об`єкта малої приватизації - нежитлових приміщень (літ. А), розташованих за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 37,80 кв. м, згідно з яким переможцем електронного аукціону визнано Приватне підприємство "Мірабель Люкс" із пропозицією щодо ціни продажу об`єкта в сумі 3 000 000 грн без ПДВ.

За результатами електронного аукціону, 17.08.2020 між Приватним підприємством "Мірабель Люкс" (покупець за договором) до Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (продавець за договором) укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень № 47/20, відповідно до умов якого продавець продав, а покупець купив об`єкт малої приватизації - нежитлові приміщення з № 3 по № 8 (група приміщень № 14), цок., літ. А загальною площею 37,8 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1.

Спір у справі виник у зв`язку із продажем Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами проведеного електронного аукціону Приватному підприємству "Мірабель Люкс" на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень з № 3 по № 8 (група приміщень № 14), цок., літ. А, загальною площею 37,8 кв. м, розташованих за адресою: АДРЕСА_1, які належать на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу нежилого приміщення від 17.01.2006 та акта прийому-передачі приміщення від 01.03.2006. Отже, за твердженням позивача, відповідач продав позивачу приміщення, які належать на праві власності іншій особі. Крім того, за твердженням позивача, технічний стан нежитлових приміщень не відповідає технічній характеристиці, визначеній у технічному паспорті, що підтверджується актом перевірки нежитлових приміщень комунальної власності територіальної громади м. Києва від 15.02.2022 № 14 та актом обстеження від 28.10.2019. Відтак, позивач стверджує, що відповідач ввів його в оману щодо обставин, які мають істотне значення, у зв`язку з чим на підставі статті 230 Цивільного кодексу України правочин має бути визнаний судом недійсним.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно об`єкт приватизації належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у розмірі 1/1 частки. Підставою реєстрації права власності стало рішення "Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва" від 02.12.2010 № 284/5096, яке на сьогодні чинне, тому доводи позивача про інших власників майна є недоречними. Крім того, відповідач зазначає, що всі відомості, передбачені статтею 21 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна", містяться в інформаційному повідомлені про проведення продажу об`єкта малої приватизації. Також, відповідач зазначає, що ознакою обману є умисел, який відсутній у діях відповідача. Більше того, відповідач надав можливість одержати усю інформацію про об`єкт приватизації, в тому числі здійснити його фізичний огляд до укладення договору купівлі-продажу.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Статтею 215 Цивільного кодексу України унормовано, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У статті 203 Цивільного кодексу України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

У силу припису статті 204 Цивільного кодексу України правомірність правочину презюмується. Отже, обов`язок доведення наявності обставин, з якими закон пов`язує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача.

За змістом статті 658 Цивільного кодексу України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.

Як зазначено судом вище, за результатами електронного аукціону, 17.08.2020 між Приватним підприємством "Мірабель Люкс" та Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень № 47/20, відповідно до умов якого продавець продав, а покупець купив об`єкт малої приватизації - нежитлові приміщення з № 3 по № 8 (група приміщень № 14), цок., літ. А загальною площею 37,8 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

У пункті 1.2. договору від 17.08.2020 № 47/20 зазначено, що відчужуваний об`єкт приватизації належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради на праві комунальної власності на підставі відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000. Право власності продавця на об`єкт приватизації зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 31.05.2018, номер запису про право власності: 26854593.

Відповідно до інформаційної довідки від 23.10.2019 № 185863636 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно нежитлові приміщення з № 3 по № 8 (група приміщень № 14), цок., літ. "А", загальною площею 37,8 кв. м, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) належать територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у розмірі 1/1 частки на підставі рішення "Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва" від 02.12.2010 № 284/5096.

Позивач зазначає, що відповідач продав позивачу приміщення, які належать на праві власності іншій особі.

Так, 17.01.2006 між Управлінням з питань комунального майна, приватизації та підприємництва Шевченківської районної у м. Києві ради (продавець за договором) та ОСОБА_1 (покупець за договором) укладено договір купівлі-продажу нежилого приміщення, відповідно до умов якого продавець зобов`язується передати у власність, а покупець зобов`язується прийняти нежиле приміщення загальною площею 39,10 кв. м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 і зобов`язується сплатити за нього грошову суму, визначену цим договором. Відчужуються нежилі приміщення: цокольного поверху в літ. А загальною площею 39,10 кв. м згідно з технічною документацією Київського міського бюро технічної інвентаризації: в т.ч. нежилі приміщення: № 1, № 2 (групи приміщень № 14) площею 27,10 кв. м та Ѕ частина від нежилих приміщень № № 3, 4, 5, IV загальною площею 24,00 кв. м.

Вказаний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шепелюк О.Г. 17.01.2006 та зареєстровано в реєстрі за № 104.

Відомості про укладений договір купівлі-продажу від 17.01.2006 № 104 внесено до Державного реєстру правочинів приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шепелюк О.Г., що підтверджується наявною в матеріалах справи копією витягу № 2016001.

Актом прийому-передачі приміщення від 01.03.2006 Управління з питань комунального майна, приватизації та підприємництва Шевченківської районної у м. Києві ради передало, а ОСОБА_1 прийняла згідно з договором купівлі-продажу нежилого приміщення від 17.01.2006 реєстраційний № 000340/10 нежилі приміщення загальною площею 39,10 кв. м, в т.ч. нежилі приміщення групи приміщень № 14 площею 27,10 кв. м та Ѕ частина від нежилих приміщень № № 3, 4, 5, IV загальною площею 24,00 кв. м, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформаційної довідки від 14.08.2020 НЖ-2020 № 1191 Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" згідно з даними реєстрових книг бюро по нежитловому фонду, за адресою АДРЕСА_1 на праві власності зареєстровано: нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 39, 1 кв. м в тому числі: № № 1,2 (група приміщень № 14) площею 27,1 кв. м та Ѕ частини від нежитлових приміщень № № 3, 4, 5, IV загальною площею 24,0 кв. м за ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шепелюк О.Г. 17.01.2006 та зареєстрованого в реєстрі за № 104, акта прийому-передачі від 01.03.2006 та зареєстрованого в бюро 11.04.2006 за реєстровим № 6060-п.

Позивач зазначає, що вказана інформація була відсутня у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, оскільки право власності на спірні приміщення було набуто до введення реєстру, а тому позивач не міг знати про існування іншого власника нерухомого майна.

Отже, з наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що позивач купив нежитлові приміщення з № 3 по № 8 (група приміщень № 14), цок., літ. А загальною площею 37,8 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , тоді як ОСОБА_1 на праві приватної власності належать приміщення: нежилі приміщення (в літ. А) загальною площею 39, 1 кв. м в тому числі: № № 1, 2 (група приміщень № 14) площею 27,1 кв. м та Ѕ частини від нежитлових приміщень № № 3, 4, 5, IV загальною площею 24,0 кв. м

Відтак, з огляду на встановлені судом обставини та наявні в матеріалах справи докази, суд не може дійти однозначного висновку щодо тотожності майна, яке купив позивач, та яке належить ОСОБА_1 , оскільки спірне майно містить відмінності, зокрема, в частині площі.

За таких обставин, твердження позивача про те, що відповідач продав йому приміщення, яке належить на праві приватної власності іншій особі, оцінюються судом критично, відтак, відхиляються.

У статті 21 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна" зазначено, що органи приватизації здійснюють відповідно до законодавства комплекс заходів щодо забезпечення прозорості приватизації, висвітлення приватизаційних процесів шляхом оприлюднення в засобах масової інформації (на веб-сайті органів приватизації, в офіційних друкованих виданнях органів приватизації, у мережі Інтернет та/або на радіо, телебаченні, рекламних щитах) повідомлень про хід і результати приватизації.

Обов`язковому оприлюдненню підлягають: переліки об`єктів, що підлягають приватизації; інформація про об`єкти, щодо яких прийнято рішення про приватизацію.

В інформаційному повідомленні про приватизацію державного або комунального майна обов`язково зазначаються: спосіб проведення аукціону; найменування об`єкта приватизації, його місцезнаходження; дані про будівлі (споруди, нежитлові приміщення) та земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер (за наявності), площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку), функціональне використання будівель (споруд, нежитлових приміщень) та умови користування ними; ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ (за наявності); розмір статутного капіталу товариства та кількість акцій (розмір частки), запропонованих до продажу (у разі продажу пакета акцій (часток); стартова ціна об`єкта; розмір гарантійного внеску; розмір реєстраційного внеску; найменування установи банку, її адреса та номери рахунків, відкритих для внесення гарантійного внеску, реєстраційного внеску та проведення розрахунків за придбані об`єкти; умови продажу та/або експлуатації об`єкта приватизації (за наявності); інформація про договори оренди, укладені щодо об`єкта або його частини, із зазначенням за кожним таким договором найменування орендаря, орендованої площі, розміру місячної орендної плати, строку дії договору оренди; кінцевий строк подання заяви на участь в аукціоні (кінцевий строк подання цінових аукціонних пропозицій); дата, час та місце проведення аукціону; час і місце проведення огляду об`єкта; інформація про радника (у разі його залучення); назва організатора аукціону, адреса, номер телефону, час роботи служби з організації аукціону; адреса веб-сайту організатора аукціону; інші відомості (за рішенням державного органу приватизації).

В матеріалах справи наявна копія технічного паспорту на нежитлові приміщення вбудовані в житловий будинок АДРЕСА_1 (група нежитлових приміщень № 14).

Відповідно до акта обстеження нежитлових приміщень від 28.10.2019, складеного та підписаного в складі представників Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" (заступника директора, начальника виробничо-технічного відділу, заступника відділу по роботі з орендарями та власниками нежитлових приміщень, провідного інженера відділу, інженера обслуговуючої організації, провідного інженера КП "Київжитлоспецексплуатація", представника власника ОСОБА_1, орендаря) та акта перевірки нежитлових приміщень в будинку АДРЕСА_1 від 15.02.2021 № 14, складеного та підписаного за участі представників Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Шевченківської РДА, Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" та орендаря, встановлено, що з вікна приміщення № 14 облаштовано вхідну групу (радіатор під вікном демонтовано).

У листах Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" від 13.06.2019 № 2746/3 та від 02.08.2019 № 1705 зазначено, що нежитлові приміщення комунальної та приватної власності на АДРЕСА_1 мають спільний вхід та санвузол з приміщенням.

У листі Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 15.08.2019 № 073-7297 повідомлено, що департамент не видавав, не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих, будівельних робіт та засвідчують готовність до експлуатації об`єкта будівництва - реконструкція приміщення № 14 в будинку АДРЕСА_1.

Листом від 10.09.2020 № 3847/3 Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" позивача повідомлено, що технічну документація, яка була надана балансоутримувачем для проведення аукціону, виготовлено 29.11.2017 і містить в собі дані, актуальні на вказану дату. Звернень про отримання погодження щодо перепланування нежитлових приміщень в будинку АДРЕСА_1 до підприємства не надходило.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що технічній стан приміщення не відповідає технічній документації, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, актом обстеження нежитлових приміщень від 28.10.2019 та актом перевірки нежитлових приміщень в будинку АДРЕСА_1 від 15.02.2021 № 14, а також листами Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва" від 13.06.2019 № 2746/3 та від 02.08.2019 № 1705 та листом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 15.08.2019 № 073-7297. Вказані обставини не спростовано відповідачем.

У технічному паспорті, копія якого долучена до матеріалів справи, відсутня інформація про перепланування, зокрема, облаштування вхідної групи з вікна. Інші документи, які підтверджували правомірність наведених обставин сторонами до матеріалів справи також не долучено. При цьому, листом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 15.08.2019 № 073-7297 підтверджено, що Департамент не видавав та не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих, будівельних робіт та засвідчують готовність до експлуатації об`єкта будівництва - реконструкція приміщення № 14 в будинку АДРЕСА_1.

Більше того, у судовому засіданні 22.11.2021 представник відповідача підтвердив неналежний стан спірних приміщень.

Суд зазначає, що відомості щодо технічного стану приміщення є істотними, оскільки, якщо б позивач знав про перепланування, він би не приймав участь в аукціону з продажу нежитлових приміщень.

Частиною 4 статті 319 Цивільного кодексу України унормовано, що власність зобов`язує.

Отже, добросовісний власник повинен бути обізнаний щодо технічного стану приміщення, яким він володіє.

Статтею 230 Цивільного кодексу України унормовано, що якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним.

Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Сторона, яка застосувала обман, зобов`язана відшкодувати другій стороні збитки у подвійному розмірі та моральну шкоду, що завдані у зв`язку з вчиненням цього правочину.

З огляду на вищевикладене та встановленням факту невідповідності технічного стану приміщення технічній документації, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами та не спростовано відповідачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та наявність підстав для визнання недійсними результатів аукціону з продажу нежитлових приміщень (літ. А) загальною площею 37,8 кв. м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, що оформлені протоколом про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3, на підставі статті 230 Цивільного кодексу України.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частиною 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними результати аукціону з продажу нежитлових приміщень (літ. А) загальною площею 37,8 кв. м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, що оформлені протоколом про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-06-26-000093-3, який було затверджено наказом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.07.2020 № 37/4-ПР.

3. Стягнути з Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 10, м. Київ, 01001, ідентифікаційний код 19020407) на користь Приватного підприємства "Мірабель Люкс" (вул. Карпенка-Карого, 60, кімната 28, м. Запоріжжя, 69084, ідентифікаційний код 35147353) судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст рішення складено: 02.12.2021

Суддя Н.Плотницька