ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2021 р. м. Київ Справа № 911/2124/21

Господарський суд Київської області у складі судді Д.Г.Зайця, за участю секретаря судового засідання О.О.Стаднік, розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕПТУН», Київська область, Вишгородський район, сільрада Жукинська

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», Київська область, м. Вишневе

про стягнення збитків

представники:

від позивача А.О.Юзефович

від відповідача В.В.Гучок

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕПТУН» б/н від 18.07.2021 року (вх.№2140/21 від 20.07.2021) (далі позивач) до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі відповідач) про стягнення збитків у сумі 1158871,26 грн.

Ухвалою суду від 26.07.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №911/2124/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 21.09.2021 року.

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заву б/н від 16.08.2021 року (вх. №19643/21 від 18.08.2021), в якому відповідач проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

До суду від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву б/н від 19.09.2021 року (вх. №21915/21 від 20.09.2021) та клопотання б/н від 19.09.2021 року (вх. №21949/21 від 20.09.2021) про призначення товарознавчої експертизи.

Ухвалою суду від 21.09.2021 продовжено строк підготовчого провадження у справі №911/2124/21 на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 26.10.2021 року.

До суду від позивача надійшли письмові пояснення б/н від 07.10.2021 року (вх. №23803/21 від 12.10.2021) та клопотання б/н від 08.10.2021 року (вх. №23804/21 від 12.10.2021) про долучення документів до матеріалів справи.

До суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив б/н від 04.10.2021 року (вх. №24730/21 від 26.10.2021), заперечення б/н від 04.10.2021 року (вх. №24731/21 від 26.10.2021) на клопотання про призначення товарознавчої експертизи та заперечення б//н від 22.10.2021 (вх. №24732/21 від 26.10.2021) на клопотання позивача про долучення документів до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 26.10.2021 року у задоволенні клопотання позивача б/н від 19.09.2021 (вх. №21949/21 від 20.09.2021) про призначення товарознавчої експертизи відмовлено, закрито підготовче провадження у справі №911/2124/21 та призначено розгляд справи по суті на 30.11.2021 року.

Представник позивача у судовому засіданні 30.11.2021 року позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні 30.11.2021 року проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві та просив суд в позові відмовити повністю.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, яка ратифікована Україною 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи достатність в матеріалах справи доказів для повного, всебічного та об`єктивного розгляду спору по суті у судовому засіданні 30.11.2021 року, відповідно до ч. 1 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

08.06.2016 року між Публічним акціонерним товариством «Київобленерго» (правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») (за договором постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НЕПТУН» (за договором споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії №СГ18 (далі Договір), згідно умов п. 1.1 якого, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 247 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору. Приєднана потужність у точці підключення становить 260 кВА.

Як зазначає позивач в позові, ТОВ «НЕПТУН» має потребу в електричній енергії у зв`язку із здійсненням господарської діяльності за адресою місцезнаходження лиманного господарства підприємства: Київська область, Вишгородський район, Урочище Ровжі №1. На території підприємства позивача встановлено дві трансформаторні підстанції, обладнані лічильником обліку електричної енергії.

27.06.2018 року під час проведення технічної перевірки об`єкту ТОВ «Нептун» за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с.Ровжі, Ровжівське лісництво, 1А на дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) відповідачем було виявлено факт порушення пп.5 п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме, встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника електричної енергії з метою зміни показів приладів обліку (а саме зменшення). В результаті чого електроенергія, що споживається ТОВ «Нептун», не обліковується, про що складено Акт про порушення ПРРЕЕ №К037215, а також Акт тимчасового вилучення до Акта про порушення №К037215 від 27.06.2018 року, яким зафіксовано вилучення ВЧ-генератора, лічильника електричної енергії типу НІК 2301 AT №8755602.

18.07.2018 року під час проведення повторної технічної перевірки об`єкту ТОВ «Нептун» за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с.Ровжі, Ровжівське лісництво, 1А на дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) виявлено факт крадіжки електричної енергії ТОВ «Нептун». Представниками ПрАТ «Київобленерго» виконано перевірки КТП-834 та КТП-572, що належать ТОВ «Нептун». За результатами проведення вказаної технічної перевірки відповідачем було зафіксовано факт порушення позивачем пп.5 п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме, встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника електричної енергії з метою зміни показів приладів обліку. В результаті чого, електроенергія, що споживається ТОВ «Нептун», не обліковується.

Так, ПрАТ «Київобленерго» складено Акт №К037218 (КТП-834) та №К037210 (КТП-572) про порушення ПРРЕЕ. Електролічильник та високочастотний генератор упаковано в сейф-пакет №UA00109712 та №UA00109713, що зафіксовано Актами №002387 та №0002388 від 18.07.2018.

Також, під час складання Актів №К037218 (КТП-834) та №К037210 (КТП-572) про порушення працівниками ПрАТ «Київобленерго» складено Акти про не допуск до ТП-834 та ТП-572, згідно яких представники позивача перешкоджали працівникам відповідача відновити електропостачання та схему обліку, в результаті чого було викликано наряд поліції. Прилади обліку та пристрої, що їх блокували, вилучено в ході перевірок та направлено на експертне дослідження.

07.09.2018 року комісією ПрАТ «Київобленерго» з розгляду Актів про порушення прийнято рішення про застосування оперативно-господарських санкцій, які оформлено протоколами №082, №083, №084 у вигляді стягнення вартості недорахованої електроенергії. Рішення про застосування вказаних санкцій оскаржено позивачем у судовому порядку.

Так, рішенням Господарського суду Київської області від 18.01.2019 року у справі №911/2387/18 у задоволенні позову ТОВ «НЕПТУН» до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту про порушення №К037215 від 27.06.2018 року, оформленого протоколом №082 від 07.09.2018 року відмовлено; постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.03.2019 року рішення Господарського суду Київської області від 18.01.2019 року скасовано та прийнято нове, яким позовні вимоги задоволено повністю, визнано недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К037215 від 27.06.2018 року, оформленого протоколом №082 від 07.09.2018 року.

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.02.2019 року у справі №911/2386/18, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2020 року, за позовом ТОВ «Нептун» до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К037218 від 18.07.2018, оформленого протоколом №083 від 07.09.2018, позовні вимоги задоволено; визнано недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К0372І8 від 18.07.2018, оформлене протоколом №083 від 07.09.2018.

Рішенням Господарського суду Київської області від 14.02.2019 року у справі №911/2385/18 позов ТОВ «НЕПТУН» до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К037210 від 18.07.2018 року, оформлене протоколом №084 від 07.09.2018 року, задоволено та визнано недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» з розгляду акту про порушення №К037210 від 18.07.2018 року, оформлене протоколом №084 від 07.09.2018 року; постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2019 року рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2019 року скасовано та прийнято нове рішення, яким відмовлено в задоволенні позовних вимог ТОВ «НЕПТУН» повністю; постановою Верховного Суду від 18.02.2020 року постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2019 року скасовано; рішення Господарського суду Київської області від 14.02.2019 року залишено в силі.

Як зазначено позивачем в позовній заяві, працівники ПрАТ «Київобленерго» здійснювали зрізання лічильників та виламування трансформаторних підстанцій під час проведення перевірки дотримання споживачем вимог ПРРЕЕ, при цьому, працівниками не було оформлено вилучення зрізаних лічильників обліку електричної енергії та не складалось будь-яких документів, зокрема актів, а уповноважені представники ТОВ «НЕПТУН» під час проведення перевірки на території лиманного господарства не були присутні.

Позивач стверджує, що працівники відповідача своїми діями паралізували роботу лиманного господарства та нанесли збитки підприємству, основним видом діяльності якого є прісноводне рибальство. Внаслідок пошкодження шаф трансформаторних підстанцій ТОВ «НЕПТУН» понесло витрати щодо їх ремонту та в подальшому заміни.

Так, 18.07.2018 року, для недопущення затікання до шаф трансформаторних підстанцій ТОВ БТО СУЧАСНІ ТЕХНОЛОГІЇ проведено попередні ремонтні роботи на суму 5040,00 грн.

22.08.2018 року позивачем сплачено на користь ТОВ БТО СУЧАСНІ ТЕХНОЛОГІЇ авансовий платіж в розмірі 8925,00 грн., а 12.07.2019 року проведено другу частину оплати вартості заміни шаф трансформаторних підстанцій у сумі 8925,00 грн. Загальна вартість робіт ремонту та заміни пошкоджених працівниками відповідача шаф трансформаторних підстанцій склала 22890,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 22.08.2018 року, від 12.07.2019 року.

Також, позивач зазначає, що протиправними діями відповідача позивачу спричинено збитки внаслідок псування товару у холодильному контейнері підприємства.

Так, позивачем на території лиманного господарства здійснюється вилов промислової риби з метою подальшої її реалізації. До моменту фактичної передачі виловленої риби покупцю, вона зберігається у холодильній камері та/або відповідних мобільних холодильних контейнерах.

10.07.2018 року між ТОВ НЕПТУН та ТОВ РИБНИЙ РАЙ-2 укладено Договір поставки №07/3/2018 від 10.07.2018 року, відповідно до умов якого позивач зобов`язаний передати на користь покупця - ТОВ РИБНИЙ РАЙ-2 , товар - холоджену рибу (судак) кількість якого зазначається в специфікації. Специфікацією до Договору поставки №07/3/2018 від 10.07.2018 року сторони визначили 9500,00 кг. прісноводної охолодженої річкової риби (судак 2 плюс), вартість якої складає 110,00 грн. за кілограм, всього на суму 1045000,00 грн.

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики «Про закріплення міждержавних стандартів (ГОСТ), розроблених з 1992 до 2006 від 29.08.2008 року» №311 затверджено перелік та розподіл чинних державних стандартів (ГОСТ), розроблених з 1992 до 2006 р. Відповідно до пп. 4.2.3. Міждержавного стандарту температура у тілі охолодженої риби повинна бути від -1 до +5 градусів Цельсія.

Згідно п. 5.1. Договору поставки, визначено, що товар має бути поставлений постачальником покупцеві протягом 10 календарних днів. З урахуванням дати укладення Договору поставки 10.07.2018 року, кінцевою датою постачання товару є 20.07.2018 року.

В період з 16 по 18 липня 2018 року працівниками позивача виловлено 9963 кг. судака розміру 2+, що підтверджується накладними на передачу готової продукції №16 від 16.07.2018 на 4648 кг., №17 від 17.07.2018 року на 2869 кг., №18 від 18.08.2018 року на 2446 кг. Із урахуванням ціни одного кілограма риби судак розміру 2+ 110,00 грн. за 1 кг., яка пропонувалась ТОВ НЕПТУН за Договором поставки ТОВ РИБНИЙ РАЙ-2, ринкова вартість усієї виловленої риби становила 1095930,00 грн.

Внаслідок того, що холодильна установка не працювала на повну силу протягом кількох годин вся рибна продукція, що в зберігалась у холодильному контейнері ТОВ НЕПТУН на виконання умов Договору поставки, була зіпсована.

У зв`язку з псуванням риби внаслідок припинення постачання електроенергії, 19.07.2018 р. між позивачем (як замовником) та ТОВ ЕКОЛОГІЧНІ ІНВЕСТИЦІЇ (як виконавцем), укладено Договір №5813/1 на екологічні послуги, відповідно до пп. 1.1. якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання надати послуги зі збирання за адресою лиманного господарства ТОВ «Нептун»: Вишгородський район, Урочище Ровжі №1, перевезення, зберігання та організації подальшого оброблення, утилізації, видалення, знешкодження, захоронення (весь процес далі - вилучення) відходів замовника - риби, далі за текстом - відходи, зіпсованої внаслідок відключення електричної енергії.

20.07.2018 р. між ТОВ НЕПТУН та ТОВ ЕКОЛОГІЧНІ ІНВЕСТИЦІЇ підписано акт приймання-передачі відходів для подальшої утилізації до Акту надання послуг №4921 від 20.07.2018 року, згідно якого було передано для утилізації відходи: судак річковий 2+ масою 9963,00 кг. Вартість зазначених робіт становить 40051,26 грн., що підтверджується рахунком на оплату №2307 від 19.07.2018 року, платіжним дорученням № від 08.08.2018 року.

20.07.2018 року між ТОВ «Рибний Рай-2» та ТОВ «Нептун» укладено Додаткову угоду про розірвання Договору поставки №07/3/2018 від 10.07.2018 р. без застосування штрафних санкцій. Враховуючи зазначене, позивач вказує, що ним не отримано 1095930,00 грн. з яких 1045000,00 грн., в т.ч. ПДВ 174166,67 грн. - втрати внаслідок неможливості виконати Договір поставки, а решта складає ринкову вартість риби станом на 18.07.2018 року.

Зі слів позивача, відновлення електроспоживання відбулось у другій половині дня 19.07.2018 року, за участю директора ТОВ НЕПТУН і працівників Вишгородської поліції, що підтверджується актами про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, за №430654, №430655.

Позивач вважає дії відповідача з проведення перевірки, неправомірне потрапляння на територію позивача працівників відповідача, виламування шаф трансформаторних підстанцій та безпідставне відключення електроенергії ТОВ «НЕПТУН», як споживача, є неправомірним. За результатами викладеного, на думку позивача, внаслідок неправомірних дій відповідача ПрАТ «Київобленерго» (правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») полягають у проведенні перевірки, неправомірному потраплянні на територію позивача працівників відповідача, виламуванні шаф трансформаторних підстанцій та безпідставному відключенні електроенергії ТОВ «НЕПТУН», позивачу завдано збитків у розмірі 1158871,26 грн. (1095930,00 грн. - ринкова вартість зіпсованої риби + 40051,26 грн. - розмір витрат, пов`язаних з утилізацією риби + 22890,00 грн. - ціна ремонту і заміни пошкоджених шаф трансформаторних підстанцій).

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначив, що на об`єкті, що належить ТОВ «Нептун», відповідачем було виявлено три факти крадіжки електричної енергії шляхом встановлення високочастотних генераторів, про що було складено відповідні Акти про порушення. Прилади обліку та пристрої, що їх блокували, вилучені в ході перевірок та направлені на експертне дослідження. У рішеннях судів у справах про визнання недійсними рішень комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ ТОВ «Нептун», на які посилається позивач у позові, суди посилались на недійсність актів у зв`язку із порушенням процедури їх оформлення в частині обов`язкової присутності двох незаінтересованих осіб, а також те, що при складанні актів про порушення не було доведено присутність споживача або його уповноваженого представника та їх відмова від підписання актів, а тому, такі акти не можуть бути підставою для донарахування обсягу і вартості не облікованої електричної енергії. На думку відповідача, позивачем не доведено наявність збитків та їх розмір, оскільки позивачем до позову не додано первинних документів, які підтверджують такі збитки. Крім того, відносини між позивачем та відповідачем не є деліктними, а врегульовані Договором про постачання електричної енергії, згідно умов якого, постачальник не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну споживачу або третім особам внаслідок припинення або обмеження електропостачання, здійсненого у встановленому ПКЕЕ порядку. Крім того, враховуючи факти не допуску зі сторони ТОВ «Нептун» працівників ПрАТ «Київобленерго» для відновлення схеми обліку електричної енергії, правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання чи оспорювання. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Зазначена норма кореспондується з положеннями статей 224, 225 Господарського кодексу України (далі ГК України), за змістом яких учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною. До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування шкоди необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи; б) наявність шкоди (збитків) та її розмір; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди; г) вина заподіювача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі, якби право позивача не було порушене. При визначенні реальності неодержаних доходів мають враховуватися заходи, вжиті для їх одержання.

Як вбачається з матеріалів справи, 08.06.2016 року між Публічним акціонерним товариством «Київобленерго» (правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ») (за договором постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НЕПТУН» (за договором споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії №СГ18 (далі Договір), згідно умов п. 1.1 якого, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 247 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

27.06.2018 року та 18.07.2018 року відповідачем проведено технічну перевірку об`єкту ТОВ «Нептун» за адресою: Київська обл., Вишгородський р-н, с.Ровжі, Ровжівське лісництво, 1А на дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) та встановлено факт порушення відповідачем пп.5 п.5.5.5 ПРРЕЕ, про що складено Акти про порушення №К037218, №К037210, №К037215. Також, під час складання Актів №К037218 (КТП-834) та №К037210 (КТП-572) про порушення працівниками ПрАТ «Київобленерго» складено Акти про не допуск до ТП-834 та ТП-572, згідно яких представники позивача перешкоджали працівникам відповідача відновити електропостачання та схему обліку. 07.09.2018 року комісією ПрАТ «Київобленерго» за результатами розгляду Актів про порушення №К037215 від 27.06.2018, №К037218 від 18.07.2018, №К037210 від 18.07.2018 прийнято рішення про застосування оперативно-господарських санкцій, які оформлено протоколами №082, №083 та №084 про стягнення вартості недорахованої електроенергії.

Відповідно до п. 2.1 Договору, під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ), Правилами безпечної експлуатації електроустановок споживачів, Правилами технічної експлуатації електроустановок споживачів та Правилами охорони електричних мереж (ПОЕМ).

Згідно п. 2.3.5 Договору, споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до розрахункових засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії, до пристроїв релейного захисту, автоматики та зв`язку, до електричних установок для проведення технічної перевірки засобів обліку, контролю за рівнем споживання електричної енергії, контрольного огляду електричної мережі від межі балансової належності до точки обліку, для виконання відключення та обмеження споживання у будь-який час доби.

Пунктом 9.2 Договору визначено, що межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначаються відповідно до «Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін». Згідно Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін від 08.06.2016 року по ТП-572, ТП-834 с. Ровжі, балансова належність електромереж для постачальника ПС «Морська», комірка 1, для споживача відгалуження ПЛ-10 кВт від ком. 4 до ТП-572, ТП-834 прилади обліку, все електрообладнання де і проводились відповідні технічні перевірки за результатами яких складено Акти про порушення №К037218, №К037210, №К037215.

Як встановлено судом, Акти про порушення №К037218, №К037210, №К037215 було оскаржено позивачем в судовому порядку. При цьому, суд зазначає, що рішення Господарського суду Київської області у справах №911/2385/18, №911/2386/18, №911/2387/18 не можуть підтверджувати неправомірність поведінки відповідача, що є підставою для стягнення збитків, оскільки, вказаними рішеннями встановлено недійсність актів про порушення у зв`язку із порушенням відповідачем процедури їх оформлення.

Так, під час вирішення вказаних справ, суди дійшли висновків, що акти про порушення ПРРЕЕ мають певні дефекти, зокрема, не відповідають встановленим нормативно-правовим вимогам, оскільки, не містять всіх необхідних відомостей, акти не містять підписів двох незаінтересованих осіб, акти про порушення не підписано особами, які мають право його підписувати відповідно до ч. 5 п.п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у зв`язку із чим суд не залишає поза увагою сам факт правопорушення. Факт порушення позивачем ПРРЕЕ під час розгляду зазначених справ не спростовано, та не встановлено протиправності дій відповідача при фіксаціях вказаних порушень ПРРЕЕ під час складення актів.

Посилання ж обох сторін на обставини присутності/відсутності представників споживача під час проведення технічних перевірок та складання Актів про порушення, ненадання представникам відповідача доступу до об`єкту електропостачання, фотофіксації під час перевірок та фото приладів обліку, отримання актів про порушення, повідомлення споживача про засідання комісії по розгляду актів про порушення не приймаються судом до уваги, оскільки, такі обставини досліджувались під час розгляду справ про оскарження Актів про порушення та не мають значення для розгляду даної справи. Відповідність Актів про порушення нормам чинного законодавства також не досліджується судом, оскільки, недійсність актів про порушення не є предметом розгляду у даній справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 226 Господарського кодексу України, сторона господарського зобов`язання позбавляється права на відшкодування збитків у разі, якщо вона була своєчасно попереджена другою стороною про можливе невиконання нею зобов`язання і могла запобігти виникненню збитків своїми діями, але не зробила цього, крім випадків, якщо законом або договором передбачено інше.

Пунктами 4.1.1-4.1.4 Договору передбачено, що постачальник несе відповідальність за постачання електричної енергії споживачу: в обсягах та із забезпеченням договірної величини потужності, визначеними згідно вимогами розділу 5 цього Договору; із дотриманням вимог щодо фактичної категорії струмоприймачів Споживача гарантованим рівнем надійності електропостачання; із дотриманням граничних показників якості електричної енергії, визначених державними стандартами України, на межі балансової належності електромереж в точці продажу. У разі перерви в постачанні електроенергії споживачу з вини постачальника понад встановлені для струмоприймачів відповідної категорії строки, постачальник несе відповідальність перед споживачем у розмірі двократної вартості недовідпущеної електроенергії. У разі відпуску електричної енергії, параметри якості якої перебувають поза межа показників, визначених державними стандартами України, постачальник несе відповідальні перед споживачем у розмірі двадцяти п`яти відсотків вартості обсягу такої електроенергії. Постачальник не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну споживачу або третім особам внаслідок припинення або обмеження електропостачання, здійсненого у встановленому ПКЕЕ порядку. Постачальник не несе відповідальності перед споживачем за порушення вимог п. 4.1.1 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини споживача або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Згідно Акту про недопуск від 18.07.2018 року, складеного ПрАТ «Київобленерго», представникам ПрАТ «Київобленерго» відмовлено у доступі директором Шевченко Р.В. для проведення робіт по відновленню електропостачання ТОВ «Нептун» на встановлених приладах обліку у ТП834 та ТП-572. Директор ТОВ «Нептун» Шевченко Р.В. від підпису зазначеного акту відмовився, про що зроблено відмітку в акті.

Крім того, о 18 год. 53 хв. 18.07.2018 року черговим диспетчером Вишгородського РП отримано повідомлення від директора ТОВ «Нептун» Шевченко Р.В. про заборону подачі живлення на ТП до завершення слідчих дій, пов`язаних з протиправним заволодінням майном ТОВ «Нептун», що підтверджується записом в журналі.

Суд також звертає увагу, що пунктом 4.4 Договору передбачено, що у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.

Однак, сторонами на місці двосторонній акт порушень складено не було.

Суд зазначає, що вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд, перш за все, повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу майнової відповідальності. Крім застосування принципу вини, при вирішенні спорів про відшкодування збитків необхідно виходити з того, що збитки підлягають відшкодуванню за умови безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними діями особи, яка їх завдала та завданими збитками. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 22.08.2019 року у справі №910/1169/17.

Відшкодування збитків є видом цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності, негативного результату такої поведінки (збитків), причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі №910/6657/16, від 07.02.2018 у справі №917/1651/16, а також у постановах Верховного Суду України від 09.11.2016 у справі №3-1071гс16, від 28.01.2015 у справі №3-210гс14.

У даному випадку позивачем не доведено протиправну поведінку відповідача, як умову настання цивільно-правової відповідальності у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків. З огляду на це, відсутні підстави вважати, що збитки, яких позивач зазнав, є наслідком дій відповідача, а відтак, позивачем не доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та завданими позивачу збитками.

Як зазначено вище, судом встановлено, що відповідачем 18.07.2018 року вчинялись спроби відновлення електропостачання на об`єкті ТОВ «Нептун».

Однак, позивач, зазначаючи про наявність укладеного Договору поставки охолодженої риби, наявності в холодильних камерах великого обсягу охолодженої риби двічі відмовив відповідачу у відновленні електропостачання, що підтверджується актом про недопуск від 18.07.2018 року та відомостями чергового диспетчера Вишгородського РП у відповідному журналі звернень.

Таким чином, позивачем не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричиненням збитків внаслідок відключення позивача від електромережі, оскільки, самим позивачем не було вжито заходів для запобігання таким збиткам.

У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані. Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі реалізації продукції.

Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток.

Упущена вигода - це розрахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення.

З врахуванням викладеного, оскільки, упущена вигода, яка входить до складу збитків, що є предметом у даній справі, є неотриманим доходом на підставі Договору поставки, суд має встановити чи доведено позивачем те, що він міг і повинен був отримати відповідні доходи у визначеному ним розмірі та за визначений період.

Неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.

Разом із тим, відповідно до ч. 1 ст. 142 Господарського кодексу України, прибуток (доход) суб`єкта господарювання є показником фінансових результатів його господарської діяльності, що визначається шляхом зменшення суми валового доходу суб`єкта господарювання за певний період на суму валових витрат та суму амортизаційних відрахувань.

Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу не є підставою для його стягнення з боржника.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що при обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум, або інших цінностей, якби права позивача не були порушені. Нічим не підтверджені розрахунки про можливі доходи до уваги братися не можуть. Розмір упущеної вигоди повинен визначатися з урахуванням часу, протягом якого тривали протиправні дії відповідача, розумних витрат на отримання доходів, які позивач поніс би, якби не відбулося порушення права.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі №923/700/17 від 03.08.2018 року зазначено, що неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується; пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов`язків. При визначенні реальності неодержаних доходів мають враховуватися заходи, вжиті кредитором для їх одержання. У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються ті збитки, які могли б бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є підставою для його стягнення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі №750/8676/15-ц зазначено, що при стягненні упущеної вигоди, слід враховувати наступне: у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання (ст. 22 ЦК України); при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання (ст. 623 ЦК України); кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вину завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (ст. 614 ЦК України); пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані. Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток.

Так, позивачем визначено збитки у розмірі 1095930,00 грн. - ринкова вартість зіпсованої риби, 40051,26 грн. - розмір витрат, пов`язаних з утилізацією риби, 22890,00 грн. - ціна ремонту і заміни пошкоджених шаф трансформаторних підстанцій.

Судом встановлено, що позивачем належними та допустимими доказами у розумінні положень ст.ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України не доведено розмір спричинених йому збитків, оскільки, до матеріалів справи не додано первинних бухгалтерських документів на рибу прісноводну річкову охолоджену, що позбавляє суд можливості встановлення дійсного обсягу та вартості продукції, а також, фактичних термінів її придатності до реалізації, актів про фіксування факту псування риби, складених представниками ТОВ «Нептун». Додана до матеріалів справи, накладна на передачу готової продукції №18 судак живий у кількості 2446 кг датована 18.08.2018 року, в той час, як спірний період визначено позивачем з 18 по 19 липня 2018 року. Наданий до матеріалів справи Договір на екологічні послуги №5813/1 від 19.07.2018 року передбачає, що виконавець приймає на себе зобов`язання надати послуги зі збирання за адресою лиманного господарства ТОВ «Нептун» Вишгородський район, урочище Ровжі №1 перевезення, зберігання та організації подальшого оброблення, утилізації, видалення знешкодження, захоронення відходів замовника риби, зіпсованої внаслідок відключення електричної енергії. При цьому, Додаток №1 до вказаного Договору «Перелік та вартість послуг з вилучення відходів та супутніх послуг» не містить найменування таких відходів для вилучення як зіпсована риба. Водночас, рахунок на оплату №2307 від 19.07.2018 року містить відомості про вилучення для подальшої утилізації харчових відходів (риба свіжа та морожена некондиційна), в той час, як позивачем зазначається про псування саме риби прісноводної річкової охолодженої.

Також, позивачем не подано належних та допустимих доказів на підтвердження факту пошкодження шаф трансформаторних підстанцій та доказів на підтвердження проведення ремонтних робіт шаф трансформаторних підстанцій Товариством з обмеженою відповідальністю БТО СУЧАСНІ ТЕХНОЛОГІЇ на суму 22890,00 грн., зокрема, відповідного договору, актів виконання таких робіт, рахунків на оплату, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості встановити факт проведення ремонтних робіт, їх склад, та ремонт яких саме шаф було проведено та оплачено.

Належних та допустимих доказів реальності неодержаних позивачем та заявлених до стягнення доходів у розмірі 1095930,00 грн. суду не надано, що свідчить про доказову непідтвердженність понесення позивачем збитків у вигляді упущеної вигоди у заявленому розмірі як і не надано доказів понесення збитків у вигляді витрат на ремонт і заміну пошкоджених шаф трансформаторних підстанцій на суму 22890,00 грн., а докази на понесення витрат, пов`язаних з утилізації риби на суму 40051,26 грн. є суперечливими.

За таких обставин, оскільки, позивачем нормативно та доказово не доведено наявності у сукупності всіх елементів складу правопорушення, яке тягне за собою відповідальність у вигляді відшкодування збитків, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача 1158871,26 грн. збитків.

Усі інші твердження та заперечення відповідача не спростовують вищевикладених висновків суду.

Крім того, суд звертає увагу сторін, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвеція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, №4241/03, від 28.10.2010).

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

За таких обставин, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Судові витрати, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на позивача.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 123, 129, 233, 236 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕПТУН» (07341, Київська область, Вишгородський район, сільрада Жукинська, Урочище Ровжі №1, ) до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, ) про стягнення 1158871,26 грн. збитків відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 20 днів з дня складення повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду відповідно до ст. ст. 256,257 Господарського процесуального кодексу України з врахуванням п. 17.5 розділу ХІ Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання 15.12.2021 року.

Суддя Д.Г. Заєць