ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"30" листопада 2021 р. Справа№ 910/15347/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Станіка С.Р.

Шаптали Є.Ю.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 (повний текст рішення складено 01.03.2021)

у справі № 910/15347/20 (суддя Полякова К.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія»

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК»

2) ОСОБА_1

3) ОСОБА_2

про стягнення 5176509,97 грн

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», як боржника, та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , як поручителів, про солідарне стягнення за договором поставки від 02.05.2018 №1401, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, основного боргу в розмірі 4061490,10 грн, 30% річних у розмірі 824821,75 грн та інфляційних втрат у розмірі 44448,12 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 провадження у справі № 910/15347/20 у частині позовних вимог про стягнення 91000 грн закрито.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 позов задоволено частково.

Стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» 3970490,10 грн основного боргу, 44448,12 грн інфляційних втрат, 802080,09 грн тридцяти процентів річних, а також 70890,82 грн витрат зі сплати судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1365 грн, сплачений за платіжним дорученням від 02.10.2020 № 7494.

Крім того, додатковим рішення Господарського суду міста Києва від 25.02.2021 стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» 66431,39 грн витрат на правничу допомогу адвоката. В іншій частині заяви відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 у повному обсязі та ухвалили нове рішення, яким у позові відмовити повністю. Крім того, апелянтом подано заяву про проведення експертного дослідження, клопотання про витребування та призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 залишено без руху. Надано скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, а саме: надати до Північного апеляційного господарського суду докази, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі, а саме 108894,60 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 повернуто скаржнику разом з доданими до неї документами, у зв`язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги відповідно до ухвали суду від 12.04.2021.

19.11.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» повторно звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 у повному обсязі та ухвалили нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

Згідно протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Шаптала Є.Ю., Станік С.Р.

У зв`язку з перебуванням судді Станіка С.Р. 29.11.2021 у відпустці, питання пов`язані з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу Господарського процесуального кодексу України вирішується після виходу судді з відпустки (30.11.2021).

Дослідивши матеріали поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення її без руху, з наступних підстав.

Стаття 129 Конституції України встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини 1 цієї статті).

Згідно зі статтею 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац 3 підпункту 3 пункту 3.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11.12.2007 № 11-рп/2007).

Водночас, порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у справі регламентовано відповідним процесуальним законом - Господарським процесуальним кодексом України, відповідно до частини першої статті 254 якого учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення визначено в законодавчому порядку.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (пункт 1 частини 2 статті 256 ГПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Тобто, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ГПК України певних процесуальних дій.

Інститут строків в господарському процесі сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників господарського процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частинами 1 - 4 статті 260 ГПК України визначено, що апеляційна скарга реєструється у день її надходження до суду апеляційної інстанції та не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу, визначеному в порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відтак, статтею 119 ГПК України не передбачено конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Виходячи зі змісту частин другої, третьої статті 256 ГПК України, клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку. При чому поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. У кожному випадку суд, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (Близька правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 918/115/16, від 19.06.2018 у справі № 912/2325/17, від 18.01.2019 у справі № 921/396/17-г, від 19.06.2020 у справі № 926/1037-б/15).

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За змістом пункту 4 частини першої статті 261 ГПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Як свідчать матеріали справи та встановлено судом апеляційної інстанції, оскаржуване рішення постановлено Господарським судом міста Києва 18.02.2021, повний текст складений 01.03.2021, відповідно останній день встановленого законом 20-ти денного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції припадає на 22.03.2021 (понеділок).

Рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 отримано скаржником 09.03.2021, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, наявне в матеріалах справи.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» 29.03.2021 звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просило суд поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 у повному обсязі та ухвалили нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 повернуто скаржнику разом з доданими до неї документами.

Ухвалою Верховного суду від 27.07.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі № 910/15347/20 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-МК" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 20.05.2021. Вказана ухвала суду була отримана Товариством з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» 17.08.2021.

Разом з тим, тільки 19.11.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» повторно звернулося з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 у якій просив суд поновити строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає, що з урахуванням Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» та Постанови Кабінету міністрів України №1236 від 09.12.2020, якою строк карантину продовжено до 31.12.2021, підприємство зазнало труднощів, зокрема у відправці та в отриманні кореспонденції.

При цьому, Законом України №731-ІХ від 18.06.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон України №731-ІХ від 18.06.2020), пункт 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:

« 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Закон України №731-ІХ від 18.06.2020 набрав чинності 17.07.2020.

Вказані обставини, на думку Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021.

Оцінивши наведені позивачем у клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження причини пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів не може визнати їх поважними з огляду на наступне.

Законом України №540-IX від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» доповнено, зокрема, пунктом 4 розділ Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, згідно якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

У подальшому Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-IX від 18.06.2020, який набрав чинності 17.07.2020, внесено зміни, зокрема, до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, виклавши його в такій редакції: « 4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

При цьому, пунктом 2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України №731-IX від 18.06.2020 встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Колегія суддів, дослідивши наведені скаржником у клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження доводи в обґрунтування поважності пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначає, що наведені скаржником причини не можна вважати поважними, а наведені скаржником обставини об`єктивно непереборними та такими, що не давали змогу позивачу у справі звернутись до суду із відповідною апеляційною скаргою у строки, встановлені чинним законодавством.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» не додано до клопотання будь-яких доказів на підтвердження наведених у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставин, у тому числі стосовно того, що пропуск строку на апеляційне оскарження був зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (копії наказу про режим дистанційної роботи, тощо).

Відповідно до статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, оскаржувати судові рішення у визначеному законом порядку. Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно із статтею 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком не тільки для держави, а й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи зазначене, вчасність подання апеляційної скарги залежала виключно від волевиявлення скаржника та не була пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, які не давали змоги заявнику звернутись до суду із апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог статті 258 Господарського процесуального кодексу України, у встановлені законом строки. Скаржником не доведено жодними письмовими доказами, що пропуск строку на апеляційне оскарження був зумовлений саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Атому наведені доводи скаржника про поновлення строку є необґрунтованими та визнаються судом неповажними.

Отже, дана апеляційна скарга подана з порушення вимог ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Колегією суддів встановлено, що до скарги не додано жодних доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Натомість апелянтом подано клопотання про звільнення від сплати судового збору до розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», якою регулюються питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи, що апелянт є юридичною особою, а предметом розгляду є стягнення заборгованості за договором поставки, колегія суддів вважає, що приписи ст. 8 Закону України «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового збору, не можуть бути застосовані до Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», у даній справі №910/15347/21.

Зазначена правова позиція, зокрема, викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Враховуючи зазначене, у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги слід відмовити.

Згідно п.п.4 п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п. 1 п. 2 ч. 2 наведеної норми встановлені розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом спору по даній справі є вимога майнового характеру, а саме стягнення 4 839 759,97 грн (4 930 759,97 грн (ціна позову з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) - 91000 грн (позовні вимоги провадження за якими закрито).

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір» та те, що апелянт повністю просить скасувати оскаржуване рішення, сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 108 894,60 грн та розраховується наступним чином: 4839759,97 грн * 1.5% = 72596,40 грн * 150%.

Апелянту слід здійснити сплату судового збору за подання даної апеляційної скарги у розмірі 108 894,60 грн.

Крім того, відповідно до вимог п. 3. ч. 3 ст. 258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

При цьому, ст. 259 ГПК України встановлено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Частиною 1 статті 41 ГПК України визначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Однак, доказів направлення копії апеляційної скарги позивачу у справі - Товариству з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» та відповідачам - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як того вимагають положення ст. 258, 259 ГПК України, скаржником взагалі не надано.

Згідно частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Одночасно частинами 3, 4 статті 260 ГПК України, передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 ГПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, слід запропонувати апелянту надати заяву із зазначенням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження, докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі та докази надсилання апеляційної скарги з доданими до неї додатками позивачу у справі - Товариству з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» та відповідачам - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо скаржник не усунув вищезазначені недоліки у строк встановлений судом, питання про повернення апеляційної скарги буде вирішено колегією судів протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 260 ГПК України).

Керуючись ст. ст. 123, 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у справі №910/15347/20 - залишити без руху.

2. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Експерт-МК», що протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали особа має право усунути недоліки шляхом надання заяви із зазначенням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження, доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 у розмірі 108894,60 грн та доказів надсилання апеляційної скарги з доданими до неї додатками позивачу у справі - Товариству з обмеженою відповідальністю «Технологічна паливна компанія» та відповідачам - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

3. Попередити скаржника, що якщо відповідна заява про усунення недоліків з відповідними доказами не буде подана особою в зазначений строк, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає її скаржнику або суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. ст. 260, 261 Господарського процесуального кодексу України якщо вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними.

4. Копію ухвали Північного апеляційного господарського суду надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді С.Р. Станік

Є.Ю. Шаптала