ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2021 р. Справа№ 910/3851/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Куксова В.В.

Яковлєва М.Л.

при секретарі Токаревій А.Г.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 13.10.2021.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 (суддя Балац С.В., повний текст рішення складено та підписано 07.07.2021 року)

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІСТОН ОЙЛ"

про стягнення 837 912,65 грн.

за зустрічним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "РІСТОН ОЙЛ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР"

про визнання договору недійсним

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" (далі - позивач) звернулося до господарського суду міста Києва із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "РІСТОН ОЙЛ" (далі - відповідач) про стягнення 534 759,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що відповідачем порушено строк виконання зобов`язання за укладеним між сторонами спору договором поставки від 07.07.2020 № 500005289, що призвело до звернення позивача до господарського суду з вимогою про стягнення з відповідача пені в сумі 534.759,40 грн.

В підготовчому засіданні 24.05.2021 суд першої інстанції ухвалив:

- прийняти заяву позивача про збільшення позовних вимог до 837 912,65 грн.;

- оголосити перерву в підготовчому засіданні до 14.06.2021.

До господарського суду надійшла зустрічна позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "РІСТОН ОЙЛ" (далі - відповідач/позивач за зустрічним позовом) до товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" (далі - позивач/відповідач за зустрічним позовом) про визнання договору недійсним.

Позовні вимоги мотивовані тим, що укладений між сторонами спору договір поставки від 07.07.2020 № 500005289 суперечить приписам частини 3 статті 203 Цивільного кодексу України, що враховуючи положення статті 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання такого правочину недійсним.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 15.06.2021 № 910/3851/21 зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 910/3851/21 та об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом у справі № 910/3851/21. Підготовче засідання у справі призначено на 05.07.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 первісний та зустрічний позови залишено без розгляду.

Суд залишив позови без розгляду з огляду на неявку учасників справи в судове засідання на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Також в апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Скаржник вважає, що оскаржувана ухвала є необґрунтованою в частині залишення без розгляду первісного позову, оскільки прийнята з порушенням норм процесуального права.

Апелянт посилається на те, що висновок суду про неявку представника позивача не відповідають дійсності, а залишивши позов без розгляду суд фактично обмежив право апелянта на доступ до правосуддя.

03.08.2021 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою, надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів передані на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Хрипун О.О., Сітайло Л.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2021 поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 та відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою.

Учасникам справи повідомлено про право подати відзив на апеляційну скаргу, відповідь на відзив, заяви, клопотання, заперечення та встановлено строки на їх подання.

Розгляд апеляційної скарги призначено на 15.09.2021.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/4420/21 від 15.09.2021, у зв`язку з перебуванням судді Сітайло Л.Г. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2021 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Яковлєв М.Л., Хрипун О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 прийнято до свого провадження колегією суддів у визначеному складі та призначено до розгляду на 13.10.2021.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/4998/21 від 11.10.2021, у зв`язку з перебуванням судді Хрипуна О.О. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2021 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В.В., Яковлєв М. Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 прийнято до свого провадження колегією суддів у визначеному складі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за раніше визначеною датою та часом.

Товариство з обмеженою відповідальністю "РІСТОН ОЙЛ" своїм процесуальним правом на подання відзиву не скористалося, ухвалу про відкриття провадження у даній справі отримало 20.08.2021, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

13.10.2021 в судове засідання з`явився представник позивача, підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлений належним чином.

Судом враховано, що у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 2 ст. 2 ГПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Оскільки явка учасників апеляційного провадження в судове засідання не була визнана обов`язковою, а також враховуючи те, що судочинство здійснюється, зокрема, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими їм процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, беручи до уваги строки розгляду апеляційної скарги, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, суд апеляційної інстанції вбачає за можливе розглядати дану апеляційну скаргу за відсутності представника відповідача за наявними у справі матеріалами.

За змістом ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно з частиною першою статті 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дослідивши надані до матеріалів справи докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2021 № 910/3851/21 зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 910/3851/21 та об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом у справі № 910/3851/21. Підготовче засідання у справі призначено на 05.07.2021.

При цьому, як вказав суд першої інстанції, в підготовче засідання призначене на 05.07.2021 позивач (відповідач за зустрічним позовом) та відповідач (позивач за зустрічним позовом) у справі не з`явилися, про причини неявки в підготовче засідання суду не повідомили, про час та місце підготовчого засідання були повідомлені належним чином у вигляді отримання ухвали від 15.06.2021 № 910/3851/21.

Заяв від позивача (відповідача за зустрічним позовом) та відповідача (позивача за зустрічним позовом) про розгляд справи за їх відсутності до суду не подано.

Оскаржуваною ухвалою у зв`язку з наведеним та керуючись приписами пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції взявши до уваги те, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) та відповідач (позивач за зустрічним позовом) не з`явилися в підготовче засідання, призначене на 05.07.2021, не повідомили про причини неявки та не подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, дійшов висновку про наявність підстав для залишення первісного та зустрічного позовів без розгляду.

З наведеним висновком Господарського суду міста Києва колегія суддів не погоджується з огляду на таке.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є зокрема рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Приписами пункту 2 частини 1 та пункту 3 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Положеннями частини 1 статті 120 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги, судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Судом апеляційної інстанції взято до уваги, що в апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що висновок суду про неявку представника позивача не відповідають дійсності, зазначаючи, що представник скаржника прибув в судове засідання 05.07.2021 до Господарського суду міста Києва, де у зв`язку з карантинними обмеженнями, учасники очікують на судові засідання поза межами приміщення суду, а в приміщення допускаються після виклику секретаря судового засідання, однак за твердженнями апелянта у встановлений час секретар не викликав сторін у судове засідання.

Також скаржник наполягає, що залишивши позов без розгляду суд фактично обмежив його право на доступ до правосуддя.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Згідно з положеннями частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Суд, здійснюючи правосуддя, забезпечує захист гарантованих Конституцією України та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави (підпункт 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі про призначення судом більш м`якого покарання від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Так, залишаючи позови без розгляду на підставі частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції взяв до уваги те, що позивач (відповідач за зустрічним позовом) та відповідач (позивач за зустрічним позовом) не з`явилися в підготовче засідання, призначене на 05.07.2021, не повідомили про причини неявки та не подали заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Колегія суддів наголошує, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2021 було зокрема:

- об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом у справі №910/3851/21 (п.2);

- призначено підготовче засідання у справі на 05.07.2021 (п.3);

- повідомлено позивача та відповідача про те, що участь останніх у судовому засіданні не є обов`язковою (п. 5);

- роз`яснено позивачу та відповідачу, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (п. 7).

Однак, залишаючи оскаржуваною ухвалою позов без розгляду, суд першої інстанції не навів обставин, що перешкоджали б розгляду справи за відсутності учасників справи, враховуючи в цьому контексті те, що в п.7 ухвали Господарського суду міста Києва від 15.06.2021 судом роз`яснено позивачу та відповідачу, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, а як вбачається з п. 5 вказаної ухвали, явка учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалась.

Слід зазначити, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992).

Водночас, перевіривши матеріали справи, колегія суддів встановила, що сторони брали активну участь в судовому процесі, надаючи свої пояснення письмово у формі процесуальних документів, а також брали участь в попередніх судових засіданнях, тобто добросовісно користувались своїми процесуальними правами.

Таким чином, з огляду на викладене в сукупності, судова колегія дійшла до переконання про передчасність висновків суду першої інстанції про залишення позовів без розгляду, а тому відповідні доводи апеляційної скарги визнаються судом апеляційної інстанції обґрунтованими.

За таких обставин, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа - передачі до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть перешкоджати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Ашінгдан проти Сполученого Королівства», від 28.05.1985, пункт 57, Серія А, N 93, та рішення Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України»).

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладені обставини, колегія суддів вважає, що оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду у даній справі не можна визнати такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального права, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню, а справа підлягає передачі на розгляд Господарського суду міста Києва.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ДЕЛЬТА ВІЛМАР" - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.07.2021 у справі №910/3851/21 - скасувати.

3. Матеріали справи № 910/3851/21 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 22.11.2021 після виходу суддів з відпустки та лікарняних.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді В.В. Куксов

М.Л. Яковлєв