УХВАЛА

м. Київ

01.12.2021Справа № 910/19389/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕКОРД-2008», Релігійної Громади Християн Віри Євангельської «Царство Боже» про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕКОРД-2008», Релігійної Громади Християн Віри Євангельської «Царство Боже», у якому просить скасувати Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації будівництво об`єкта торгівлі та громадського харчування по вул. Вишняківській, 6-8 у Дарницькому районі м. Києва № КВ 18 від 06.02.2013.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність її повернення заявникові без розгляду з наступних підстав.

Частина друга статті 44 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначає, що фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи здатні особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (процесуальна дієздатність).

Відповідно до ч. 2 ст. 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Необхідно зазначити, що підпис - це реквізит документа, який свідчить про відповідальність особи за його зміст та є одним з реквізитів, що надають документові юридичної сили.

Наведене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 09 вересня 2019 року в справі № 9901/484/19.

Суд враховує, що поширеною є практика використання у якості підпису прізвища та/або ініціалів, написаних власноручно.

Поряд із цим, наявність у особи кількох різновидів підписів створює умови невизначеності, які стають на заваді встановленню автентичності підпису особи.

Так, судом встановлено, що на позовній заяві міститься написані власноруч прізвище та ініціали позивача. Натомість з долучених до матеріалів справи копій документів вбачається, що їх відповідність оригіналам засвічена підписом ОСОБА_1 , який відрізняється від того, що міститься на позовній заяві.

Більше того, до позовної заяви долучено примірник позовної заяви, поданої до Окружного адміністративного суду міста Києва, у якому поряд із написаними власноруч прізвищем та ініціалами позивача міститься підпис ОСОБА_1 . До речі, такий самій підпис ОСОБА_1 міститься і в поданих до суду доказах, а саме у договорі оренди земельної ділянки від 12.04.2006, акті приймання-передачі земельної ділянки від 13.04.2006 тощо.

Наведене дає підстави для висновку, що подана до Господарського суду міста Києва позовна заява не підписана особою, яка її подала.

За приписами п. 1 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 174, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 разом із доданими матеріалами - повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Комарова