ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29.11.2021 Справа № 905/2203/21

Суддя господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши матеріали

позовної заяви

позивача-1: ОСОБА_1 , м.Львів,

позивача-2: ОСОБА_2 , м.Львів,

позивача-3: ОСОБА_3 , м.Ужгород,

позивача-4: ОСОБА_4 , м.Дніпро,

позивача-5: Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛМА УКРАЇНА», м.Запоріжжя,

позивача-6: ОСОБА_5 , с.Велика Загорівка, Борзнянський район, Чернігівської області,

до відповідача-1: Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім.Ілліча», м.Маріуполь Донецької області,

відповідача-2: Компанії «BARLENKO LTD», Nicosia, Cyprus,

відповідача-3: Компанії «METINVEST MANAGEMENT B.V.», м.Гаага, Нідерланди,

про визнання правочину недійсним та стягнення сум компенсації за вилучені акції, збитків за неотримані дивіденди,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі: ОСОБА_1 , м.Львів, ОСОБА_2 , м.Львів, ОСОБА_3 , м.Ужгород, ОСОБА_4 , м.Дніпро, Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕЛМА УКРАЇНА», м.Запоріжжя, ОСОБА_5 , с.Велика Загорівка, Борзнянський район, Чернігівської області, звернулись до господарського суду Донецької області з позовом до відповідача-1: Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім.Ілліча», м.Маріуполь Донецької області, відповідача-2: Компанії «BARLENKO LTD», Nicosia, Cyprus, відповідача-3: Компанії «METINVEST MANAGEMENT B.V.», м.Гаага, Нідерланди, у якому просять суд:

- визнати недійсним правочин щодо застосування до ОСОБА_1 (і.п.н. НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (і.п.н. НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (і.п.н. НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (і.п.н. НОМЕР_4 ), Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛМА УКРАЇНА» (), ОСОБА_5 (і.п.н. НОМЕР_5 ) процедури обов`язкового продажу (примусового викупу) належних їм на праві власності акцій Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча», у відповідності до Публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій ПрАТ «ММК ім.Ілліча» від 19.03.2018;

- стягнути солідарно з Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча» (), Компанії «ВАRLENCО LTD», реєстраційний номер: НЕ 221823, Компанії «МЕТINVEST МАNАGЕМЕNТ В.V.», номер в торговельному реєстрі Торгової палати Нідерландів: 67253598 на користь ОСОБА_1 (і.п.н. НОМЕР_1 ) суму компенсації за вилучені акції ПрАТ «ММК ім.Ілліча» в розмірі 64'490 (шістдесят чотири тисячі чотириста дев`яносто) грн. 43коп., стягнути з Приватного акціонерного товариства «ММК ім.Ілліча» () на користь ОСОБА_1 (і.п.н. НОМЕР_1 ) суму збитків за нестримані дивіденди, нараховані за результатами діяльності ММК ім.Ілліча у 2017, 2018, 2019, 2020 роках на загальну суму 8'894 (вісім тисяч вісімсот дев`яносто чотири) грн. 90коп;

- стягнути солідарно з Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча» (), Компанії «ВАRLENCО LTD», реєстраційний номер: НЕ 221823, Компанії «МЕТINVEST МАNАGЕМЕNТ В.V.», номер в торговельному реєстрі Торгової палати Нідерландів: 67253598 на користь ОСОБА_2 (і.п.н. НОМЕР_2 ) суму компенсації за вилучені акції ПрАТ «ММК ім.Ілліча» в розмірі 451'433 (чотириста п`ятдесят одна тисяча чотириста тридцять три) грн. 04коп., стягнути з Приватного акціонерного товариства «ММК ім.Ілліча» () на користь ОСОБА_2 (і.п.н. НОМЕР_2 ) суму збитків за нестримані дивіденди, нараховані за результатами діяльності ПрАТ «ММК ім.Ілліча» у 2017, 2018, 2019, 2020 роках на загальну суму 62'264 (шістдесят дві тисячі двісті шістдесят чотири) грн. 27коп;

- стягнути солідарно з Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча» (), Компанії «ВАRLENCО LTD», реєстраційний номер: НЕ 221823, Компанії «МЕТINVEST МАNАGЕМЕNТ В.V.», номер в торговельному реєстрі Торгової палати Нідерландів: 67253598 на користь ОСОБА_3 (і.п.н. НОМЕР_3 ) суму компенсації за вилучені акції ПрАТ «ММК ім.Ілліча» в розмірі 626'995 (шістсот двадцять шість тисяч дев`ятсот дев`яносто п`ять) грн. 35коп., стягнути з Приватного акціонерного товариства «ММК ім.Ілліча» () на користь ОСОБА_3 (і.н.н. НОМЕР_3 ) суму збитків за нестримані дивіденди, нараховані за результатами діяльності ММК ім.Ілліча» у 2017, 2018, 2019, 2020 роках на загальну суму 86'478 (вісімдесят шість тисяч чотириста сімдесят вісім) грн. 85коп;

- стягнути солідарно з Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча» (), Компанії «ВАRLENCО LTD», реєстраційний номер: НЕ 221823, Компанії «МЕТINVEST МАNАGЕМЕNТ В.V.», номер в торговельному реєстрі Торгової палати Нідерландів: 67253598 на користь ОСОБА_4 (і.п.н. НОМЕР_4 ) суму компенсації за вилучені акції ПрАТ «ММК ім.Ілліча» в розмірі 1'621'289 (один мільйон шістсот двадцять одна тисяча двісті вісімдесят дев`ять) грн. 51коп., стягнути з Приватного акціонерного товариства «ММК ім.Ілліча» () на користь ОСОБА_4 (і.п.н. НОМЕР_4 ) суму збитків за нестримані дивіденди, нараховані за результатами діяльності ММК ім.Ілліча» у 2017, 2018, 2019, 2020 роках на загальну суму 223'617 (двісті двадцять три тисячі шістсот сімнадцять) грн. 69коп;

- стягнути солідарно з Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча» (), Компанії «ВАRLENCО LTD», реєстраційний номер: НЕ 221823, Компанії «МЕТINVEST МАNАGЕМЕNТ В.V.», номер в торговельному реєстрі Торгової палати Нідерландів: 67253598 на користь ОСОБА_5 (і.п.н. НОМЕР_5 ) суму компенсації за вилучені акції ПрАТ «ММК ім.Ілліча» в розмірі 2'257'165 (два мільйона двісті п`ятдесят сім тисяч сто шістдесят п`ять) грн. 19коп., стягнути з Приватного акціонерного товариства «ММК ім.Ілліча» () на користь ОСОБА_5 (і.п.н. НОМЕР_5 ) суму збитків за нестримані дивіденди, нараховані за результатами діяльності ММК ім.Ілліча» у 2017, 2018, 2019, 2020 роках на загальну суму 311'321 (триста одинадцять тисяч триста двадцять одна)грн. 36коп.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі посилаються на порушення діючих норм законодавства під час процедури викупу акцій Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат ім.Ілліча», несправедливу вартість викупу акцій позивачів, внаслідок чого останнім спричинені збитки у заявленому розмірі.

Вирішуючи питання про прийняття даної позовної заяви до розгляду, суд виходить з наступного.

Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

1. У п.2 ч.1 до ст.164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

За приписами ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру встановлюються в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 становить 2'270 грн. (ст.7 Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік").

Згідно ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі Креуз проти Польщі ( Kreuz v. Poland ) від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі Шишков проти Росії (Shishkov v. Russia) від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Всіма позивачами заявлено одну вимогу немайнового характеру та позивачами 1, 2, 3, 4, 6 вимоги майнового характеру.

Виходячи з характеру (майнові та немайнові) та розміру майнових вимог кожного з позивачів, розмір судового збору за подання позову до суду становить:

- для позивача-1 - 4'540,00 грн;

- для позивача-2 - 9'975,46грн;

- для позивача-3 - 12'972,12грн;

- для позивача-4 - 29'943,61грн;

- для позивача-5 - 2'270,00грн;

- для позивача-6 - 40'797,30грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, судом було встановлено, що:

- позивач-1: ОСОБА_1 не сплатила судовий збір за звернення до суду;

- позивач-2: ОСОБА_2 не сплатив судовий збір за звернення до суду;

- позивач-3: ОСОБА_3 сплатила судовий збір в повному обсязі;

- позивач-4: ОСОБА_4 сплатив за звернення до суду судовий збір у розмірі 20'119,48грн, у той час як повинен був сплатити судовий збір у розмірі 29'943,61грн (1,5 відсотка від майнових вимог 1'844'907,20грн та 2'270,00грн за вимогу немайнового характеру);

- позивач-5: ТОВ «ВЕЛМА УКРАЇНА» сплатило судовий збір в повному обсязі;

- позивач-6: ОСОБА_5 сплатив за звернення до суду судовий збір у розмірі 4'540,00грн, у той час як повинен був сплатити судовий збір у розмірі 40'797,30грн (1,5 відсотка від майнових вимог 2'568'486,55грн та 2'270,00грн за вимогу немайнового характеру).

Водночас, позивач-1 та позивач-2 звернулися до суду з клопотаннями про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на статус особи-учасника бойових дій, та звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

За результатами розгляду вказаних клопотань суд зазначає наступне.

Пільги щодо сплати судового збору врегульовано статтею 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма не передбачає вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 року у справі № 9901/311/19 та від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17.

Статтею 5 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» визначено, що учасниками бойових дій є особи, які брали участь у виконанні бойових завдань по захисту Батьківщини у складі військових підрозділів, з`єднань, об`єднань всіх видів і родів військ Збройних Сил діючої армії (флоту), у партизанських загонах і підпіллі та інших формуваннях як у воєнний, так і у мирний час.

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) та Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 03 грудня 2020 року у справі № 607/2938/20.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них наведений у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає права на звернення до суду без сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивачі 1,2 звернулися до суду.

Таким чином, оскільки дана справа не пов`язана із захистом порушених прав позивачів саме як учасника бойових дій, відсутні правові підстави для звільнення позивача-1: ОСОБА_1 та позивача-2: ОСОБА_2 від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою.

Беручи до уваги вищенаведене, в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за звернення з вимогами немайнового та майнового характеру слід відмовити.

Отже, сума судового збору, яку необхідно сплатити ОСОБА_1 за подання до суду даного позову складає 4'540,00грн, в свою чергу ОСОБА_2 необхідно сплатити суму судового збору у розмірі 9'975,46грн.

Необхідно зазначити, що відмова у задоволенні такого клопотання не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Також до позовної заяви додано клопотання позивача-4: ОСОБА_4 та позивача-6: ОСОБА_5 про зменшення судового збору.

В обґрунтування клопотання позивач-4 зазначає, що його річний дохід за 2020 рік відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів за 2020 рік склав 402'389,34грн, а судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача. Позивач-4 просить суд зменшити розмір судового збору, необхідного для подання позовної заяви на підставі ст.8 Закону України "Про судовий збір" до розміру, що дорівнює 5% від річного доходу за попередній рік, а саме до 20'119,48грн. (що за підрахунком суду дорівнює 5% розміру річного доходу).

В обґрунтування клопотання позивач-6 зазначає, що його річний дохід за 2020 рік відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів за 2020 рік склав 20'943,00грн, а судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача. Позивач-6 просить суд зменшити розмір судового збору, необхідного для подання позовної заяви на підставі ст.8 Закону України "Про судовий збір" до розміру, що дорівнює 4'540,00грн. (що за підрахунком суду дорівнює 21,68% розміру річного доходу).

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду та зменшення судового збору, суд керується наступним.

Відповідно до частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до приписів ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема у разі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір", суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма статті 8 Закону України "Про судовий збір" містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Здійснивши аналіз наведених норм, суд дійшов висновку, що законодавством України не визначений обов`язок суду зменшувати розмір судового, у разі наявності підстав, передбачених ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір". За наявності таких підстав, суд має право на таке зменшення.

Підставами для задоволення клопотання про зменшення розміру судового збору є врахування судом майнового стану сторони за наявності умов передбачених п.1,2 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір".

В той же час, особа, яка заявляє клопотання про зменшення судового збору, має навести доводи і надати переконливі докази на підтвердження того, що з урахуванням майнового стану цієї особи неможливо або суттєво ускладнено сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Дослідивши подані позивачами 4 та 6 документи на підтвердження наявності підстав для зменшення розміру судового збору, враховуючи розмір отриманих ними доходів, приймаючи до уваги, що розмір судового збору за подання позову до суду для вказаних позивачів перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, суд дійшов висновку про задоволення клопотань позивача-4 та позивача-6 та наявність підстав для зменшення судового збору до 20'119,48грн для позивача-4 та до 4'540,00грн. для позивача-6.

В той же час, враховуючи відмову в задоволення клопотання позивача-1 та позивача-2 про звільнення від сплати судового збору, суд констатує, що до матеріалів позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

2. Відповідно до ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

При дослідженні позовної заяви судом встановлено, що позовна заява не містить частини доказів, на які є посилання у позові.

Так, у позовній заяві, зокрема, наявні посилання на наступне:

- позивачі звернулись до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» із заявами про видачу готівки з рахунків ескроу та отримали грошові кошти у відповідних розмірах;

- лист Генерального директора ПрАТ «ММК ім.Ілліча» Шевченка Т.Г. про виплати орієнтовно з 01.05.2018.

Водночас, вказані докази до позовних матеріалів не додано.

За приписами ГПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, яка містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних й інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).

Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги». Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом.

Отже, відповідні докази, на які містяться посилання у позовній заяві щодо вартості чистих активів емітенту, та які розміщені у загальному доступі, мають бути долучені до матеріалів позову у визначеному законом порядку.

Таким чином, у порушення ч.2 ст.164 ГПК України позивачі не надали у повному обсязі докази на які містяться посилання у позові, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Щодо доданої до позову копії "OFFERING MEMORANDUM" з додатком.

Відповідно до частини першої статті 10 ГПК України, господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», що набрав чинності 16.07.2019, встановлено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Частинами першою, шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно з частиною першою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Відповідно до частин другої та третьої статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів». Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Згідно з статтею 79 Закону України «Про нотаріат», нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Як вбачається з доданих до позовної заяви, позивачем долучено текст "OFFERING MEMORANDUM" з додатком. Зазначені документи викладено англійською мовою. Також позивачем додано копію перекладу вибіркових частин вказаних сторінок документа, переклад яких виконаний Бюро перекладів.

Натомість до суду має бути подана нотаріально засвідчена копія документа або витяг з нього з офіційним перекладом з англійської мови на українську мову.

3. За приписами п.2 ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом п.61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин, належними доказами, що свідчать про виконання позивачем вимог ч.1 ст.172 ГПК України, є документи на підтвердження надсилання учасникам справи копії позовної заяви та всіх доданих до неї додатків відповідним листом та другий примірник опису вкладення, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення.

На підтвердження вчинення зазначених вище дій, до позовної заяви доданий опис вкладення до цінного листа про надіслання Приватному акціонерному товариству "Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча" позовної заяви та частини додатків, які додані до позовної заяви.

Отже, позивачем не надано доказів на підтвердження направлення Приватному акціонерному товариству "Маріупольський металургійний комбінат ім. Ілліча" тих додатків, які надані до суду разом з позовом.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Частиною 1 ст.174 ГПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на встановлені судом обставини, позовна заява подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху.

В силу ч.ч.3, 4 ст.174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись п.2 ч.1, п.3 ч.3 ст.162, ч.2 ст.164, ст.ст.174, 234-235 ГПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача-1 ОСОБА_1 , м.Львів, про звільнення від сплати судового збору.

2. Відмовити у задоволенні клопотання позивача-2 ОСОБА_2 , м.Львів, про звільнення від сплати судового збору.

3. Задовольнити клопотання позивача-4 ОСОБА_4 , м.Дніпро, про зменшення судового збору до розміру 20`119,48грн.

4. Задовольнити клопотання позивача-6 ОСОБА_5 , с.Велика Загорівка, Борзнянський район, Чернігівської області, про зменшення судового збору до розміру до 4`540,00грн.

5. Позовну заяву ОСОБА_1 , м.Львів, ОСОБА_2 , м.Львів, ОСОБА_3 , м.Ужгород, ОСОБА_4 , м.Дніпро, Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛМА УКРАЇНА», м.Запоріжжя, ОСОБА_5 , с.Велика Загорівка, Борзнянський район, Чернігівської області, до відповідача-1: Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат», м.Маріуполь Донецької області, відповідача-2: Компанії «BARLENKO LTD», Nicosia, Cyprus, відповідача-3: Компанії «METINVEST MANAGEMENT B.V.», м.Гаага, Нідерланди, про визнання правочину недійсним та стягнення сум компенсації за вилучені акції, збитків за неотримані дивіденди - залишити без руху.

6. Встановити позивачам строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви - п`ять робочих днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

7. Роз`яснити, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою (ч.4 ст.174 ГПК України).

8. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 29.11.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Макарова