ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2021м. ДніпроСправа № 904/6301/21
За позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", м. Дніпро

відповідача-2: ОСОБА_2 , м. Дніпро

відповідача-3: ОСОБА_3 , м. Дніпро

про визнання недійсним договору, визнання недійсним акту приймання-передачі, визнання недійсними рішень загальних зборів, скасування реєстраційних дій та витребування частки у статутному капіталі

Суддя Крижний О.М.

Секретар судового засідання Колісник О.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача-1: не з`явився

Від відповідача-2: не з`явився

Від відповідача-3: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", відповідача-2: ОСОБА_2 , відповідача-3: ОСОБА_3 , в якому, з урахуванням заяв про збільшення позовних вимог (зміну предмету позову) просить:

1) Визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537) від 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537) в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний від імені ОСОБА_2 як продавця та ОСОБА_3 як покупця;

2) Визнати недійсним акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537) засвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Райською Тетяною Максимівною 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537) в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний від імені ОСОБА_2 як продавця та ОСОБА_3 як покупця;

3) Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537) викладені у формі протоколів:

- протокол №23/9 від 23.09.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_1 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3

- протокол №15/10 від 17.10.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_3 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_4

- протокол №12/11 від 13.11.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_4 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3 .

4) Скасувати реєстраційні дії щодо юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537):

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 24.09.2020 09:10:21, 005080476, Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 24.09.2020 16:20:20, 006080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- виправлення помилок, 24.09.2020 16:29:12, 007080476 вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 20.10.2020 09:56:35, 008080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_5 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 16.11.2020 09:16:23, 009080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_6 . Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

5) Витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оспорюваний договір та акт приймання-передачі вчинені від імені позивача невідомою йому особою - ОСОБА_2 на підставі підробленої довіреності. У подальшому на підставі підробленої довіреності позивача було виведено зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" та проведено реєстраційні дії по зміні директора, а саме звільнено ОСОБА_1 з посади директора та зареєстровано Статут в новій редакції.

Відповідач-3 проти позову заперечує, зазначає, що позовні вимоги побудовані виключно на висновку експерта №707-21 від 14.06.2021. При цьому до висновку додано довіреність, яка підлягала дослідженню, не на нотаріальному бланку. Відповідач-3 вважає, що це два різні документи, оскільки довіреність на підставі якої було вчинено реєстраційні дії, була на нотаріальному бланку. Відтак, відповідач-3 вважає висновок експерта неналежним доказом. Також відповідач-3 звертає увагу, що борги підприємства погашені, зокрема, відповідачем-3 та іншим засновником.

Відповідач-1 підтримує заперечення відповідача-3.

У відповіді на відзив позивач не погоджується із запереченнями відповідача-3 та зазначає, що експертиза проводилася на підставі довіреності, вилученої у приватного нотаріуса, а нотаріус не обтяжений обов`язком щодо зберігання у справі нотаріуса довіреностей або інших документів, які були посвідчені таким нотаріусом на нотаріальному бланку. Таким чином, заперечення відповідача-3 позивач вважає безпідставними.

Відповідач-2 не скористалася правом для подання відзиву на позов. Поштова кореспонденція, направлена за місцезнаходженням відповідача-2 поверталася на адресу суду як не вручена.

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі №921/32/18.

Крім того, Верховний Суд в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Отже, відповідач вважається таким, що повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Позивачем заявлялося клопотання про витребування доказів, а саме витребувати у Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради реєстраційну справу щодо проведення державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь".

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області 12.08.2021 клопотання про витребування доказів задоволено.

01.09.2021 Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради надано реєстраційну справу щодо проведення державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", яку було оглянуто у судовому засіданні 01.09.2021, копію реєстраційної справи залучено до матеріалів справи.

Від позивача надійшла заява про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на корпоративні права учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (ідентифікаційний код 41200537), які на даний час належать ОСОБА_3 , визначені часткою у статутному капіталі товариства в розмірі 50%, накласти заборону на їх відчуження, заборону фізичним і юридичним особам вчиняти дії щодо розпорядження вищевказаною часткою учасника у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (ідентифікаційний код 41200537), зокрема, заборонити ОСОБА_3 у розмірі 50% будь-яким іншим особам (державним реєстраторам, держаним і приватним нотаріусам) здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному капіталі юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", зміни відомостей про засновників/учасників, зміни виконавчого органу, зміни місцезнаходження та інших відомостей про юридичну особу Товариство з обмеженою відповідальністю "Красний камінь".

Заява обґрунтована тим, що позивач допускає можливість ОСОБА_3 здійснити продаж або передачу корпоративних прав іншим зацікавленим особам, з метою унеможливлення для позивача, як фактичного засновника Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" володіння, користування та розпорядження вищевказаним майном.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2021 заяву про забезпечення позову задоволено частково. Накладено арешт на корпоративні права учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", визначені часткою у статутному капіталі товариства в розмірі 50%, які на даний час належать ОСОБА_3 . Накладено заборону на відчуження корпоративних прав учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", визначених часткою у статутному капіталі товариства в розмірі 50%, які на даний час належать ОСОБА_3 , заборону фізичним і юридичним особам вчиняти дії щодо розпорядження вищевказаною часткою учасника у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь". У решті заяву про забезпечення позову залишено без розгляду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.10.2021 судом зобов`язано приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Райську Тетяну Максимівну надати до Господарського суду Дніпропетровської області копію договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний ОСОБА_2 від імені продавця та ОСОБА_3 як покупцем.

Також зобов`язано сторін подати копію цього договору у справу, а оригінал для огляду у судовому засіданні.

Від приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Райської Тетяни Максимівни надійшли пояснення щодо ухвали суду від 27.10.2021 в яких зазначає про неможливість надати витребуваний договір, оскільки такий договір не входить до переліку документів, необхідних для державної реєстрації змін до відомостей про склад учасників. До того ж матеріали реєстраційних справ не зберігаються у реєстраторів (нотаріусів), які проводили реєстраційну дію.

Сторонами також не подано витребуваного договору. Відповідач-3 подав заяву, в якій підтверджує факт укладення даного договору, однак подати його не може, так як не може його знайти.

У судове засідання 23.11.2021 представники сторін не з`явилися. Від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника. Від відповідача-3 надійшла заява про відкладення судового засідання, оскільки він в цей час буде приймати участь у кримінальних справах у якості захисника.

Частинами 1, 2 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Представник відповідачів-1 та 3 повторно не з`явився в судове засідання. У клопотанні про відкладення судового засідання зазначив що буде зайнятий у розгляді кримінальних справ.

Разом з тим, в ухвалі суду від 09.11.2021 суд звертав увагу на те, що сторони вільні у виборі своїх представників для участі у судових засіданнях, а також на те, що сторони та їх представники мають можливість приймати участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції.

Враховуючи повторну неявку в судове засідання представника відповідачів-1,3, беручи до уваги закінчення строку розгляду справи, суд вбачає підстави для відмови в задоволенні клопотання про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2021 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.10.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні 23.11.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Заслухавши пояснення представників сторін (у попередній судових засіданнях), дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є встановлення обставин укладення договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі, наявність чи відсутність підстав для визнання його недійсним та стягнення (витребування з володіння) частки у статутному капіталі; встановлення обставин дійсності чи протиправності рішень загальних зборів учасників.

Як вбачається з матеріалів реєстраційної справи, рішенням №1 засновника (учасника) про створення Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від 09.03.2017 громадянином ОСОБА_1 як засновником (учасником) вирішено створити з метою отримання прибутку Товариство з обмеженою відповідальністю "Красний камінь". Місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8. Затверджено склад учасників товариства у кількості однієї особи ( ОСОБА_1 ) з часткою у статутному капіталі 100% в розмірі 1000,00 грн. Сформовано статутний капітал у розмірі 1000,00 грн. Затверджено Статут товариства. Створено одноособовий виконавчий орган управління - директор, на посаду якого призначено ОСОБА_1 та доручено останньому здійснити всі реєстраційні дії.

18.04.2017 відбулися загальні збори учасників товариства, прийняті рішення за результатами яких оформлено протоколом №2/2017. З першого питання вирішили: змінити місцезнаходження товариства та актуальним місцезнаходженням вважати - АДРЕСА_1 . По другому питанню вирішили: збільшити статутний капітал товариства до загального розміру 800148,00 грн. за рахунок додаткового майнового внеску до статутного капіталу товариства, а саме власного нерухомого майна на суму 799148,00 грн. (відповідно до зазначеного переліку). По третьому питанню вирішили: звільнити з посади директора ОСОБА_1 з 18.04.2017 та призначити на посаду директора ОСОБА_7 з 19.04.2017. По четвертому питанню вирішили: затвердити та зареєструвати статут у новій редакції, у зв`язку з вищенаведеними змінами, уповноважити директора товариства здійснити всі необхідні дії, пов`язані з державною реєстрацією Статуту в новій редакції, та видати довіреність іншим особам для виконання представницьких функцій при державній реєстрації.

07.12.2017 відбулися загальні збори учасників товариства, прийняті рішення за результатами яких оформлено протоколом №3/2017. З першого питання вирішили: погодити вхід до складу учасників товариства ОСОБА_7 та прийняти його пропозицію щодо внесення додаткового грошового внеску у статутний капітал товариства на загальну суму 800148,00 грн. Затвердити новий склад учасників товариства у кількості двох осіб з наступним розподілом часток: ОСОБА_1 - 50% у розмірі 800148,00 грн.; ОСОБА_7 - 50% у розмірі 800148,00 грн. Всього - 100% у розмірі 1600296,00 грн. По другому питанню вирішили: збільшити статутний капітал товариства до загального розміру 1600296,00 грн. за рахунок додаткового внеску новоприйнятого учасника ОСОБА_7 . По третьому питанню вирішили: звільнити з посади директора товариства ОСОБА_7 з 07.12.2017 та призначити на цю посаду ОСОБА_1 з 08.12.2017. По четвертому питанню вирішили: викласти, затвердити та зареєструвати Статут у новій редакції, у зв`язку з вищенаведеними змінами, уповноважити директора товариства здійснити всі необхідні дії, пов`язані з державною реєстрацією Статуту в новій редакції, та видати довіреність іншим особам для виконання представницьких функцій при державній реєстрації Статуту у новій редакції.

У подальшому, 23.09.2020 на підставі нотаріально посвідченої довіреності громадянкою ОСОБА_2 було продано частку у Статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від імені ОСОБА_1 розміром 50%, що в грошовому еквіваленті складає 800148,00 грн., підписано з ОСОБА_3 акт приймання-передачі частки у статутному капіталі.

Вказаний акт посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Райською Т.М., яка засвідчила справжність підписів ОСОБА_2 , яка діяла на підставі довіреності, виданої від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

У матеріалах реєстраційної справи міститься заява від 23.09.2020 про відмову від переважного права придбання ОСОБА_7 купівлі-частки у праві спільної часткової власності, яка посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Райською Т.М. (а.с.200).

23.09.2020 відбулися загальні збори учасників товариства, рішення за результатами яких оформлено протоколом №23/09. На зборах були присутні учасники товариства ОСОБА_3 та ОСОБА_7 . По першому питанню вирішили: статутний капітал розділити наступним чином: ОСОБА_3 - 50% у розмірі 800148,00 грн.; ОСОБА_7 - 50% у розмірі 800148,00 грн. По другому питанню вирішили: звільнити з посади директора товариства ОСОБА_1 з 23.09.2020 за власним бажанням на підставі ч.1 ст. 38 КЗпП України. По третьому питанню вирішили призначити на посаду директора товариства ОСОБА_3 з 24.09.2020, з правом першого підпису фінансових та банківських документів. По четвертому питанню вирішили: затвердити нову редакцію Статуту товариства шляхом викладення у новій редакції з посвідченням підписів учасників у нотаріуса. Вказане рішення (протокол №23/09 від 23.09.2020) посвідчене приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Райською Т.М.

17.10.2020 відбулися загальні збори учасників товариства, рішення за результатами яких оформлено протоколом №15/10. На зборах були присутні учасники товариства ОСОБА_3 та ОСОБА_7 . По першому питанню вирішили: звільнити ОСОБА_3 з посади директора товариства з 18.10.2020 та призначити ОСОБА_8 директором товариства з 19.10.2020. Вказане рішення (протокол №15/10 від 17.10.2020) посвідчене приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Бунякіною О.В.

13.11.2020 відбулися загальні збори учасників товариства, рішення за результатами яких оформлено протоколом №12/11. На зборах були присутні учасники товариства ОСОБА_3 та ОСОБА_9 . По першому питанню вирішили: звільнити ОСОБА_10 з посади директора товариства з 13.11.2020 та призначити ОСОБА_3 директором товариства з 14.11.2020. Вказане рішення (протокол №12/11 від 13.11.2020) посвідчене приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Бунякіною О.В.

Позивач, ОСОБА_1 , зазначає, що не підписував довіреності на ОСОБА_2 , на підставі якої було продано його частку у статутному капіталі, та до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С. не приходив, а 23.09.2020 взагалі знаходився у місті Києві де мешкає і зареєстрований (даний факт можуть підтвердити свідки, сусіди, а також особи з якими в цей день були перемовини, в результаті яких підписано договори). Позивач стверджує, що на підставі цієї довіреності, невідома позивачу особа заволоділа часткою позивача у Статутному капіталі Товариства рейдерським шляхом виключивши його зі складу учасників Товариства і в подальшому звільнивши як директора.

Позивач зауважує, що на підставі нотаріальної довіреності з підробленим підписом позивача, новим власником частки у Статутному капіталі Товариства став громадянин України ОСОБА_3 .

За вказаним вище фактом 10.12.2020 зареєстровано кримінальне провадження №0002110 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України. 14.06.2021 в рамках вказаного провадження проведено судову почеркознавчу експертизу нотаріальної довіреності від 23.09.2020, зареєстровану в реєстрі за №813.

Висновком експерта №707 - 21 від 14.06.2021 встановлено, що:

"1. Підпис від імені ОСОБА_1 в графі "Підпис" довіреності від 23.09.2020, виданої від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 , посвідченої приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Царейкіним М.С., зареєстрованої в реєстрі №813, виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою з наслідуванням його справжнього підпису.

2. Рукописні записи "прочитал", "Черевань" в графі "Підпис" довіреності від 23.09.2020, виданої від імені ОСОБА_1 на ім`я ОСОБА_2 , посвідченої приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Царейкіним М.С., зареєстрованої в реєстрі за №813, виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою".

Висновок експерта містить докладний опис процесу проведених досліджень та їх результатів, зазначення застосованих методів (методик) дослідження, посилання на ілюстрації. На кожне з поставлених судом питань надано відповідь по суті, які є повними, зрозумілими, вичерпними та науково обгрунтованими. Експерт, який виконував наведене дослідження, у встановленому законом порядку попереджений про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків за статтями 384, 385 Кримінального кодекс України.

Позивач звертає увагу на те, що у нього відсутня воля на продаж власної частки у статутному капіталі Товариства на користь ОСОБА_11 , та зазначає, що правочин щодо переходу права власності на частку у статутному капіталі товариства, оформлений договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від 23.09.2020 суперечить вимогам частин 2, 3 статті 203 Цивільного кодексу України.

Позивач просить визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства, визнати недійсним акт приймання-передачі частки у статутному капіталі, визнати недійсними рішення загальних зборів, викладені у формі протоколів №23/9 від 23.09.2020, №15/10 від 17.10.2020 та №12/11 від 13.11.2020, скасувати реєстраційні дії щодо товариства починаючи з 24.09.2020 та витребувати у ОСОБА_3 частку у статутному капіталі товариства у розмірі 50%, що складає 800148,00 грн.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Ця норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

За змістом частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У частині 2 статті 16 Цивільного кодексу України визначені способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Аналогічні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340, від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Отже у корпоративних відносинах об`єктом захисту виступають корпоративні права учасника товариства.

При цьому виходячи зі змісту статті 167 Господарського кодексу України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав.

За змістом положень пункту 3 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України стороною спору, що виник з корпоративних відносин може бути учасник, який вибув зі складу юридичної особи, а спір має бути пов`язаний зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи.

Спірні правовідносини, що склалися між сторонами у цій справі, мають характер корпоративних: виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" та його учасником, який був виключений зі складу учасників Товариства та учасником якого включено до складу учасників Товариства; пов`язані із захистом права власності учасника на свою частку у статутному капіталі товариства та з неможливістю позивача реалізовувати свої корпоративні права, зокрема право на управління господарською діяльністю Товариства, з огляду на відчуження його частки поза його волею іншій особі.

При цьому позовні вимоги у цій справі за своєю суттю передбачають поновлення становища, що існувало до порушення прав позивача.

Відповідно до частини 1, 2 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

У справі Європейський суд з прав людини "Белеш та інші проти Чеської Республіки" вказав, що право на справедливий судовий розгляд, що гарантується статтею 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав та обов`язків.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Частина 2 статті 20 Господарського кодексу України встановлює, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Згідно із частинами 1-4 статті 202 Цивільного кодексу України правочин - це дія особи, яка спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

Метою будь-якого правочину є досягнення певних юридичних наслідків, що мають істотне значення для сторін правочину.

Отже, правочин - це вольові, правомірні дії, безпосередньо спрямовані на досягнення правового результату, а саме на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутній договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний ОСОБА_2 від імені продавця та ОСОБА_3 як покупцем.

Суд ухвалами суду зобов`язував сторін та приватного нотаріуса надати спірний договір.

Відповідно до ч.10 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Крім цього, сторони, зокрема відповідач-3, підтверджують укладення даного договору.

Отже, суд доходить висновку про те, що договір від 23.09.2020 сторонами укладався. Це також підтверджується Актом приймання-передачі частки, у якому зазначено, що Акт укладається у зв`язку з укладенням договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі.

За частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3, 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Згідно із статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Частиною 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів (частина 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України).

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 104 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи посилання позивача на підробку його підпису у довіреності та акті приймання приймання-передачі частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" від 23.09.2020 та підтвердження цьому висновком експерта №707 - 21 від 14.06.2021, здійсненого у рамкам кримінального провадження, який є належним, допустимим, достатнім і достовірним доказом, суд доходить висновку що позивач не видавав та не підписував довіреності на ім`я ОСОБА_2 від 23.09.2020 та не уповноважував останню бути його представником та вчиняти дії як учасника (засновника) Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь".

Відповідач-3 та представник відповідача-1 зазначає, що до висновку експерта додано довіреність, яка підлягала дослідженню, не на нотаріальному бланку. Відповідач-3 вважає, що це два різні документи, оскільки довіреність на підставі якої було вчинено реєстраційні дії, була на нотаріальному бланку. Відтак, відповідач-3 вважає висновок експерта неналежним доказом.

Суд зазначає, що заперечення проти прийняття судом висновку експерта як доказу є необґрунтованими, оскільки експертиза проводилася на підставі примірника довіреності, що залишається у справах нотаріуса, що її посвідчив. При чому, для такого примірника відсутня вимога викладення його на нотаріальному бланку. Визначальним є те, що оригінал довіреності, який видається і примірник, який залишається у справах нотаріуса, підписуються довірителем одночасно. І експертом встановлено підробку підпису позивача та рукописних записів, вчинених позивачем на довіреності.

При цьому відповідачі не позбавлені права просити суд призначити експертизу оригіналу довіреності, що видавався відповідачу-2. Однак сторонами такого клопотання не заявлялося, та оригінал довіреності, виданої відповідачу-2 не надавався.

Отже, враховуючи стандарти доказування, докази підроблення довіреності, надані позивачем, є більш вірогідними, ніж заперечення відповідачів.

Отже, враховуючи відсутність волевиявлення позивача на продаж своєї частки у статутному капіталі, договір купівлі-продажу, а також акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальність "Красний камінь" від 23.09.2020, який є наслідком укладеного договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі та став підставою для проведення реєстраційних дій щодо внесення змін до установчих документів вказаної юридичної особи (зміна складу/інформації про засновників), підлягають визнанню недійсними.

Аналогічна правова позиція міститься зокрема, у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 907/651/17.

При цьому суд звертає увагу, що відповідно до пункту 3 частини 5 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю (далі в цій частині - товариство) подається, зокрема, один із таких відповідних документів: а) рішення загальних зборів учасників товариства про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників; б) рішення загальних зборів учасників товариства про виключення учасника з товариства; в) заява про вступ до товариства; г) заява про вихід з товариства; ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства; д) судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства; е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення з (повернення з володіння) відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства.

Із зазначеної норми вбачається можливість внесення змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, на підставі подання лише акта приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства.

Отже, такий двосторонній акт у цих правовідносинах свідчить про погоджену дію шляхом волевиявлення обох сторін на набуття певних цивільних прав та обов`язків. Оскарження правочину, оформленого актом (у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України) є належним способом захисту цивільних прав та обов`язків в розумінні статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України. Наведене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 11.09.2018 у справі № 918/1377/16, від 12.06.2019 у справі № 927/352/18, від 10.09.2019 у справі № 918/370/18, від 25.02.2020 у справі №915/1299/18.

Отже, акт приймання-передачі частки у статутному капіталі підлягає визнанню недійсним.

Відповідно до Висновку Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 по справі №145/2047/16-ц підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено) не підлягає визнанню недійсним.

Отже для визнання недійсним договору купівлі-продажу та акту приймання передачі не є необхідним визнання недійсною виданої довіреності, на підставі якої такі договір та акт були підписані.

Визначений у частині 2 статті 16 Цивільного кодексу України перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним. Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постановах від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, від 17.12.2019 у справі № 927/97/19, від 18.03.2020 № 466/6221/16-а, вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою або додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств.

Відповідно до частини 5 статті 17 Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі;

2) документ про сплату адміністративного збору;

3) один із таких відповідних документів:

а) рішення загальних зборів учасників (рішення єдиного учасника) товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників;

б) рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про виключення учасника з товариства;

в) заява про вступ до товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю;

г) заява про вихід з товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю;

ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю;

д) судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві;

е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

Аналіз наведеної норми Закону вказує на те, що учасник товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю може звернутися до суду з позовом про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві або ж з позовом про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю, які відповідно до зазначеної норми є належними способами захисту.

При цьому за змістом частини 5 статті 17 Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" зазначені способи захисту (визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві та стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю) є альтернативними, що також підтверджується висновком Великої Палати Верховного Суду про застосування статті 17 цього Закону, викладеним у пункті 48 постанови від 17.12.2019 у справі № 927/97/19 та у пункті 31 постанови від 18.03.2020 у справі № 466/6221/16-а.

Згідно із зазначеним висновком Великої Палати Верховного Суду у разі, якщо позивач прагне відновити склад учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення його прав або інтересів, і таке відновлення не може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства (підпункт "е" пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"), то належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону).

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд звертає увагу, що у розглядуваному спорі відновлення прав позивача може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства.

Отже, позовна вимога про витребування з володіння (стягнення) частки у статутному капіталі товариства підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог про визнання недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537), що містяться у протоколах:

- №23/9 від 23.09.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_1 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3

- №15/10 від 17.10.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_3 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_4

- №12/11 від 13.11.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_4 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3

суд звертає увагу на наступне.

Зазначені рішення загальних зборів прийняті за участі особи (відповідача-3), яка не мала права розпоряджатися (голосувати) 50% статутного капіталу (голосів на зборах) у зв`язку з недійсністю підстави для набуття права на частку у статутному капіталі. Отже оскаржувані рішення є недійсними, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Також підлягають задоволенню і позовні вимоги щодо скасування реєстраційних дій вчинених на підставі спірних рішень, які є похідними від вимоги про визнання недійсними рішень загальних зборів, а саме:

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 24.09.2020 16:20:20, 006080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- виправлення помилок, 24.09.2020 16:29:12, 007080476 вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 20.10.2020 09:56:35, 008080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_5 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 16.11.2020 09:16:23, 009080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_6 . Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

Аналогічна правова позиція міститься зокрема, у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 907/651/17. Також ця вимога відповідає ефективним способам захисту, передбаченим статтею 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Щодо позовної вимоги про скасування реєстраційних дії щодо юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (код 41200537): державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 24.09.2020 09:10:21, 005080476, Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М., суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постановах від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, від 17.12.2019 у справі № 927/97/19, від 18.03.2020 466/6221/16-а, вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою або додатковою відповідальністю для змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств.

Відповідно до частини 5 статті 17 Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, має надаватись судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що позовні вимоги не відповідають належним та ефективним способам захисту, якщо їх задоволення не може бути підставою для внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (пункт 60 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 за провадженням № 12-88гс19).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №466/6221/16-а, де предметом позову було зокрема скасування реєстраційної дії в частині зміни складу учасників та перерозподілу часток у статутному капіталі, крім визначення юрисдикції спору господарським судам також звернула увагу, що вичерпний перелік способів захисту особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників товариства з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю, міститься у статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», норми якого є спеціальними для зазначених товариств. У разі, якщо позивач прагне відновити склад учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення його прав або інтересів, і таке відновлення не може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства (підпункт «е» пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону), то належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт «д» пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону) (п.31 зазначеної постанови).

При цьому суд з урахуванням загального підходу, що міститься в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 5017/1221/2012 та постанові Касаційного господарського суду 03.12.2020 у цій же справі, суд звертає увагу, що відсутність судового рішення про визнання недійсним запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу 005080476 від 24.09.2020 не означає його правомірність.

Надаючи оцінку запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу 005080476 від 24.09.2020 09:10:21 звертає увагу на його неправомірність, оскільки запис вчинено на підставі недійсного правочину.

При цьому, оскільки визнання недійсним зазначеного запису про державну реєстрацію не відновить становище позивача, суд відмовляє в задоволенні зазначеної позовної вимоги, так як даний спосіб захисту є неефективним для захисту прав позивача, що є самостійною підставою для відмови.

Належним та ефективним способом захисту зазначених прав позивача є заявлена позивачем вимога про витребування з володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн.

Саме дана дія відновить становище позивача та є підставою для внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зазначення позивача власником частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%.

З урахуванням викладеного позовна вимога про витребування у відповідача-3 на користь позивача частки у статутному капіталі підлягає задоволенню.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на сторони пропорційно до задоволених позовних вимог.

Так, перша та друга позовні вимоги спрямовані до відповідачів 2 ( ОСОБА_2 ) та 3 ( ОСОБА_3 ). Враховуючи задоволення даних позовних судовий збір за ці дві вимоги покладаються на відповідачів 2 та 3 порівну по 2270,00 грн. на кожного.

Позовна вимога про витребування частки у статутному капіталі спрямована до відповідача-3 ( ОСОБА_3 ), та оскільки дану позовну вимогу судом задоволено у повному обсязі, судовий збір у розмірі 2270,00 грн. покладається на відповідача-3.

Суд за результатами розгляду справи вважає, що позовні вимоги про визнання недійсними трьох рішень загальних зборів та скасування п`яти реєстраційних дій потрібно розглядати як 8 окремих вимог. Вказані вимоги спрямовані до відповідача-1 (Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь"). Беручи до уваги, що в задоволенні позовної вимоги про скасування однієї реєстраційної дії відмовлено, то в цій частині судовий збір у розмірі 2270,00 грн. покладається на позивача, в частині задоволення 7 позовних вимог немайнового характеру судовий збір покладається на відповідача-1.

Згідно з ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб у місячному розмірі, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", з 01.01.2021 розмір 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви з урахуванням зав про зміну предмету позову позивачем заявлено 11 вимог немайнового характеру (визнання недійсним договору, визнання недійсним акту, визнання недійсними трьох рішень загальних зборів (3 вимоги) скасування п`яти реєстраційних записів (5 вимог), витребування частки у статутному капіталі, а судовий збір сплачено за 5 вимог немайнового характеру у розмірі 11350,00 грн. та 1135,00 грн. - за заяву про забезпечення позову), з відповідача-1 слід стягнути в державний бюджет 13620,00 грн.

Також, враховуючи, що заява про забезпечення позову спрямована до відповідача-3, беручи до уваги часткове задоволення даної заяви, судовий збір за розгляд заяви про забезпечення позову покладається на відповідача-3 у розмірі 567,50 грн.

Таким чином, з відповідача-1 підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 15890,00 грн., з яких 2270,00 грн. на користь позивача, а 13620,00 грн. в доход державного бюджету України. З відповідача-2 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270,00 грн. на користь позивача. З відповідача-3 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 5107,50 грн. на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору, визнання недійсним акту приймання-передачі, визнання недійсними рішень загальних зборів, скасування реєстраційних дій та витребування частки у статутному капіталі - задовольнити частково.

Визнати недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537) від 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний від імені ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) як продавця та ОСОБА_3 як покупця.

Визнати недійсним акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537) засвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Райською Тетяною Максимівною 23.09.2020 на підставі якого ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) став власником частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" в розмірі 50%, що складає 800148,00 грн., підписаний від імені ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) як продавця та ОСОБА_3 як покупця.

Визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537), що оформлені наступними протоколами загальних зборів:

- протоколом №23/9 від 23.09.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_1 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3

- протоколом №15/10 від 17.10.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_3 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_4

- протоколом №12/11 від 13.11.2020 щодо звільнення з посади Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" ОСОБА_4 та призначення на посаду директора підприємства ОСОБА_3 .

Скасувати реєстраційні дії/записи щодо юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537):

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 24.09.2020 16:20:20, 006080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- виправлення помилок, 24.09.2020 16:29:12, 007080476 вчинених приватним нотаріусом Райська Т. М.;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 20.10.2020 09:56:35, 008080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_5 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради;

- державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 16.11.2020 09:16:23, 009080476, Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи., вчинених ОСОБА_6 . Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради.

Стягнути (витребувати з володіння) ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537) у розмірі 50%, що складає 800148,00 грн. (вісімсот тисяч сто сорок вісім грн. 00 коп.).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.)

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.)

Стягнути з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 5107,50 грн. (п`ять тисяч сто сім грн. 50 коп.)

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Красний камінь" (49000, м. Дніпро, вул. Стройова, буд. 8-А, ідентифікаційний код 41200537) в дохід Державного бюджету України (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN): UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106) 13620,00 грн. (тринадцять тисяч шістсот двадцять грн. 00 коп.) - судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 03.12.2021

Суддя О.М. Крижний