ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.12.2021м. ДніпроСправа № 904/8138/21

Суддя господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., розглянувши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження

за позовом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, 49000, м. Дніпро, просп. Д.Яворницького, 75,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд", 51927, м.Кам`янське, вул.Артема, буд.122,

про стягнення заборгованості за Договором оренди нерухомого майна № 276-ДРА/19 від 26.04.2019 р.

Без виклику представників

ВСТАНОВИВ:

Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради звернувся до господарського суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд", 51927, м.Кам`янське, вул.Артема, буд.122, про стягнення заборгованості за орендну плату за Договором оренди нерухомого майна № 276-ДРА/19 від 26.04.2019р. за період з 01.07.2020р. по 02.10.2020р. у розмірі 5 651,83грн. та пеню за період з 01.09.2020р. по 01.09.2021р. у розмірі 229,00грн.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 2 270,00грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням умов Договору оренди нерухомого майна № 276-ДРА/19 від 26.04.2019р. в частині орендної плати в період з 01.07.2020р. по 02.10.2020р.

Ухвалою суду від 30.09.2021р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

На адресу відповідача 05.10.2021р. була направлена ухвала суду від 30.09.2021р., про що свідчить поштове повідомлення 213 та яка була отримана відповідачем 08.10.2021р.

Відповідач не скористався своїм правом та не направив до суду відзив на позовну заяву.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України справа розглядається без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Тому суд розглядає справу без призначення судового засідання та виклику сторін за наявними у ній матеріалами і документами, визнаними судом достатніми, в порядку статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) господарського судочинства відповідно до п.10 ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд

Розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

26.04.2019 між Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради (далі орендодавець, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд" (далі орендар, відповідач) було укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста № 276-ДРА/19.

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 16.03.2016 №7/3 "Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів" Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради є органом на який покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Відповідно до рішення Дніпровської міської ради від 22.07.2020 №98/59 "Про затвердження Положення про департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради" визначено, що крім інших основних завдань Департаменту є забезпечення реалізації державної та регіональної політики у сфері приватизації, оренди, використання, відчуження майна комунальної власності територіальної громади міста Дніпра та акцій, що належить територіальній громаді міста Дніпра в статутних капіталах господарських товариств. Облік та ведення реєстру договорів оренди нерухомого майна та земельних ділянок комунальної власності територіальної громади міста Дніпра.

Пунктом 1.1 договору передбачено, що з метою ефективного використання комунального майна орендодавець на підставі рішення міської ради від 21.03.07 № 41/11 із змінами та доповненнями передає, а орендар приймає в строкове платне користування комунальне нерухоме майно нежитлові приміщення (далі об`єкт оренди) загальною площею 93,1 кв. м, розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Титова, 18 А, на першому поверсі 16-поверхової будівлі, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 613 427,00грн, без ПДВ, що перебувають на балансі КП "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпропетровської міської ради, для використання під розміщення суб`єкту господарювання, що здійснює побутове обслуговування населення.

Відповідно до пункту 2.2 договору орендар вступає у строкове платне користування об`єктом оренди з дати підписання сторонами цього договору та акта приймання передачі об`єкта оренди.

Орендар зобов`язаний повернути об`єкт оренди за актом приймання передачі об`єкта оренди, підписаним балансоутримувачем, орендодавцем та орендарем. Майно вважається переданим з моменту підписання сторонами акта приймання передачі (п. 2.6 договору).

Обов`язок щодо складання акта приймання-передачі при передачі об`єкта в оренду покладається на балансоутримувача, а при повернення об`єкта оренди на орендаря (п. 2.7 договору).

За умовами пункту 3.1 договору розрахунок орендної плати здійснюється за Методикою розрахунку і порядку використання плати за оренду комунального нерухомого майна, затвердженою міською радою.

Пунктом 3.2 договору визначено, що розмір орендної плати відповідно до розрахунку орендної плати, що є невід`ємною частиною цього договору, становить 2 555, 95 грн без ПДВ (базова за березень місяць 2019 року).

Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється згідно з чинним законодавством та в повному обсязі спрямовується орендарем на рахунок балансоутримувача.

Орендна плата за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди, починаючи з квітня 2019 року.

Згідно з пунктом 3.3 договору за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендну плату, яку спрямовує:

- 70% від загальної суми орендної плати у розмірі 1 789,17грн. до загального фонду міського бюджету;

- 30% від загальної суми орендної плати у розмірі 766,78грн. на рахунок балансоутримувача об`єкта оренди.

Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць (п. 3.4 договору).

Відповідно до пункту 3.5 договору орендна плата сплачується орендарем щомісяця не пізніше 15 числа, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності орендаря.

Орендна плата сплачується орендарем за весь час фактичного використання об`єкта оренди до дати підписання акта приймання передачі об`єкта оренди, включно.

Відповідно до п.5.2 Договору оренди обов`язок орендаря (Відповідача) сплачувати своєчасно та у повному обсязі орендну плату за весь час фактичного використання об`єкту оренди до дати підписання акту приймання-передачі об`єкта оренди включно.

Згідно з пунктом 5.5 договору у разі припинення цього договору орендар зобов`язаний протягом 5 календарних днів з дати припинення повернути об`єкт оренди за актом приймання-передачі, підписаним балансоутримувачем, орендодавцем та орендарем, у належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати балансоутримувачу збитки у разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) об`єкта оренди з вини орендаря. Один екземпляр такого акта приймання-передачі надається орендодавцю.

Відповідно до п. 9.1. договору за невиконання або неналежне виконання зобовязань за цим договором Сторони несуть відповідальність згідно з умовами цього договору та чинним законодавством.

За несвоєчасну сплату суми орендної плати орендар зобов`язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від несплаченої суми орендної плати за кожен день прострочення платежу у співвідношенні, визначеному у п. 3.3. цього договору (п. 9.2. договору).

Цей договір діє з 26 квітня 2019 року до 28 квітня 2020 року включно (п. 10.1 договору).

Пунктами 10.2, 10.3 договору передбачено, що після закінчення терміну договору оренди орендар, який належним чином виконував свої обов`язки, має переважне право, за інших рівних умов, на переукладання договору оренди на новий термін. У разі відсутності протягом одного місяця заяви від орендаря про переукладення договору оренди на новий термін після отримання листа від орендодавця про закінчення терміну дії договору, договір оренди вважається припиненим з наслідками, передбаченими п. 5.5 цього договору.

У випадку припинення дії цього договору, орендна плата сплачується орендарем до дати фактичного повернення об`єкта оренди за актом приймання передачі (п. 12.5 договору).

Як вже було встановлено в рішенні господарського суду Дніпропетровської області від 05.10.2020р. по справі № 904/3763/20 на виконання умов договору позивач передав, а відповідач прийняв у строкове платне користування нежитлові приміщення (далі об`єкт оренди) загальною площею 93,1 кв.м, розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Титова, 18 А, що підтверджується актом приймання передачі від 26.04.2019р., який був підписаний та скріплений печатками сторін без зауважень та заперечень до нього.

Вищевказаним рішенням господарський суд Дніпропетровської області позовні вимоги задовольнив повністю. Стягнув з Товариства з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд" (51927, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Артема, буд. 122; ідентифікаційний код 37425384) на користь Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр-т Д. Яворницького, 75; ідентифікаційний код 37454258) суму боргу зі сплати орендної плати в розмірі 25 808,85грн., пеню в розмірі 1 959,54грн. та суму витрат зі сплати судового збору у розмірі 4 204,грн. Зобов`язав Товариство з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд" (51927, Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Артема, буд. 122; ідентифікаційний код 37425384) повернути балансоутримувачу Комунальному підприємству "Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю" Дніпропетровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Мечникова, буд. 6; ідентифікаційний код 03341763) комунальне нерухоме майно нежитлові приміщення (далі об`єкт оренди) загальною площею 93, 1 кв.м, розташовані за адресою: м. Дніпро, вул. Титова, 18 А, на першому поверсі 16-поверхової будівлі, шляхом підписання акту приймання-передачі відповідно до умов договору оренди від 26.04.2019 № 276-ДРА/19.

Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

02.10.2020р. був складений акт прийому - передачі нежитлового приміщення (будівлі) між департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та Білоусовою Л. В. на нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Титова, буд. 18 А (опис об`єкта приватизації: у житловому будинку літ. А - 16 на 1-му поверсі нежитлове приміщення № IX, загальною площею 93, 1 кв. м, що складається з : 1, 3 - коридор, 2,5,6, 7 приміщення, 4-комора).

Як зазначає позивач, передача спірного приміщення відбувалася відповідно до договору купівлі-продажу від 01.09.2020 №282/А, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Пустовим С.В.

За даними позивача, в порушення умов договору, відповідач не сплатив орендну плату за період з 01.07.2020 по 02.10.2020, у зв`язку з чим за ним обліковується заборгованість перед міським бюджетом у розмірі 5 651,83 грн.

На підставі п. 9.2. позивач нарахував відповідачеві пеню за прострочення виконання зобов`язання у розмірі 229,00 грн. за період з 01.09.2020 по 01.09.2021.

Наведені обставини стали причиною звернення Позивачем з позовом та є предметом спору у даній справі.

Предметом доказування у даній справі є порушення Відповідачем умови договору щодо внесення відповідних платежів, правильність та обґрунтованість нарахувань штрафних санкцій.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частинами 1 і 2 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що:

- суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться;

- кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно з ч.1 ст. 283 ГК України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Орендар зобов`язаний берегти орендоване майно відповідно до умов договору, запобігаючи його псуванню або пошкодженню, та своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату (ч. 3 ст. 285 ГК України).

Відповідно до ч.1 ст.762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Згідно з ч.3 ст. 762 ЦК України договором або законом може бути встановлено періодичний переогляд (індексацію) розміру плати за користування майном.

Згідно зі ч. 1 ст. 19 Закону України «Про оренду державного і комунального майна» орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Частиною 1 ст. 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов 'язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до приписів статей 525, 526 Цивільного кодексу України, статті 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 наведеного Кодексу порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною третьою статті 18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У ст. 76, 77 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 78, 79 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідач відзив на позовну заяву не надав, докази позивача не спростовував.

Так, як вбачається з матеріалів справи, у порушення ст.526 ЦК України, ст.193 ГК України, ст. 18 Закону України «Про оренду державного і комунального майна», п. п. 3.3, 3.4, 3.5, 5.2, 9.2 Договору Відповідач не сплатив орендну плату у встановленому обсязі до міського бюджету на користь орендодавця.

Відповідачем не надано до матеріалів справи доказів оплати заборгованості з орендних платежів.

На даний час заборгованість відповідача з орендної плати перед міським бюджетом за період з 01.07.2020р. по 02.10.2020р. складає 5 651, 83грн., яка підтверджується матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Стосовно нарахування пені за період з 01.09.2020р. по 01.09.2021р. у розмірі 229,00грн., суд зазначає, що відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

За приписом статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України визначено, що штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Так, відповідно до частин 1, 3 статті 549 ЦК України та частини 1 статті 230 ГК України неустойкою (штрафними санкціями) визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За змістом частин 4 і 6 статті 231 ГК України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг). Штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Частиною 6 статті 232 ГК України визначено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено договором або законом, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Таким чином, законодавець передбачив право сторін визначати у договорі розмір санкцій і строки їх нарахування за прострочення виконання зобов`язання. У разі відсутності таких умов у договорі нарахування штрафних санкцій припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано відповідно до частини 6 статті 232 ГК України.

Пунктом 9.2 договору передбачено, що за несвоєчасну сплату суми орендної плати орендар зобов`язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від несплаченої суми орендної плати за кожен день прострочення платежу у співвідношенні, визначеному у пункті 3.3 цього договору.

Отже, у п. 9.2. договору сторони погодили інший період нарахування пені за прострочення платежу, а саме за кожен день такого прострочення.

Позивач, з урахуванням вимог ч.6 ст.232 Господарського кодексу України та п. 9.2. договору, нарахував та заявив до стягнення з відповідача пеню за несвоєчасну сплату орендної плати в розмірі 229,00 грн. за період з 01.09.2020р. по 01.09.2021р.

Перевіривши розрахунки пені, надані позивачем, суд визнає їх обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи та такими, що відповідають умовам договору та чинному законодавству.

За викладеного, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з орендної плати перед міським бюджетом за період з 01.07.2020р. по 02.10.2020р. у розмірі 5 651, 83грн. та пені в розмірі 229,00 грн. за період з 01.09.2020р. по 01.09.2021р.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача у розмірі 2 270,00 грн.

Керуючись статтями 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Авангард Трейд", 51927, м.Кам`янське, вул.Артема, буд.122, на користь Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, 49000, м.Дніпро, просп.Д.Яворницького, 75, заборгованість з орендної плати перед міським бюджетом за період з 01.07.2020р. по 02.10.2020р. у розмірі 5 651, 83грн., пені в розмірі 229,00 грн. за період з 01.09.2020р. по 01.09.2021р. та судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Повне рішення складено 02.12.2021

Суддя С.П. Панна