УХВАЛА

07 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 905/1728/14-908/4808/14

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І.М. (головуючий), Львова Б.Ю., Селіваненка В.П.,

розглянувши матеріали касаційної скарги приватного акціонерного товариства "Краснодонвугілля"

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Мако-Трейдінг"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Метінвест Холдинг"

про стягнення 203 872 161,60 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 09.11.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою приватного акціонерного товариства "Краснодонвугілля" (далі - ПрАТ "Краснодонвугілля", скаржник) на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021 у справі № 905/1728/14-908/4808/14, за обставин наявності судового рішення касаційної інстанції про відмову у відкритті касаційного провадження за зверненням цієї особи на зазначений вище судовий акт (ухвала Верховного Суду від 02.11.2021).

ПрАТ "Краснодонвугілля" вчетверте звернулося 30.11.2021 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021, якою зупинено апеляційне провадження у цій справі за апеляційною скаргою ТОВ "Метінвест Холдинг" до повернення її матеріалів із суду касаційної інстанції; направити вказану справу до Східного апеляційного господарського суду для продовження розгляду.

Дослідивши матеріали касаційної скарги ПрАТ "Краснодонвугілля", Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без розгляду з огляду на таке.

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Верховного Суду від 02.11.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ПрАТ "Краснодонвугілля" на ухвалу апеляційного господарського суду від 27.09.2021. Судовий акт касаційної інстанції мотивований тим, що касаційна скарга подана всупереч вимогам частини четвертої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Вказане в силу пункту 1 частини першої статті 293 ГПК України стало підставою для визнання касаційної скарги необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження.

Ухвалою Верховного Суду від 09.11.2021 повторно відмовлено ПрАТ "Краснодонвугілля" у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на судовий акт апеляційного господарського суду від 27.09.2021 та зважаючи на імперативність вимог пункту 3 частини першої статті 293 ГПК України. При цьому ухвалою Верховного Суду від 24.11.2021 за зловживання процесуальними правами, зі скаржника через повторне оскарження процесуального акта, за результатом розгляду якого ухвалено судове рішення касаційної інстанції про відмову у відкритті касаційного провадження, стягнуто Верховним Судом у дохід Державного бюджету України штраф у розмірі 21 020 грн. та залишено касаційну скаргу ПрАТ "Краснодонвугілля" без розгляду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу скаржника, що на порушення вимог частини третьої та пункту 2 частини четвертої статті 290 й статті 291 ГПК України касаційна скарга містить цілу низку недоліків. Так, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України "Про судовий збір", заявником не надіслано іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення; відсутні докази повноважень представника скаржника. При цьому всупереч змісту статті 288 ГПК України, касаційну скаргу подано з порушенням процесуального строку для оскарження судових актів попередніх інстанцій без обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку.

Слід також відзначити, що зміст касаційної скарги зводиться до цитування окремих норм ГПК України та власного трактування законодавства України. Фактично ПрАТ "Краснодонвугілля" веде до власного викладення обставин справи та до переоцінки доказів, що вже здійснено судом апеляційної інстанції та з огляду на статус Верховного Суду й повноваження не є підставою для відкриття касаційного провадження.

З огляду на процесуальну поведінку ПрАТ "Краснодонвугілля" Касаційний господарський суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

За період часу з жовтня 2021 по листопад 2021 від ПрАТ "Краснодонвугілля" чотири рази поспіль надходили касаційні скарги на один і той самий процесуальний документ апеляційної інстанції.

За результатами розгляду таких касаційних скарг Верховним Судом двічі вже відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі пунктів 1, 3 частини першої статті 293 ГПК України та один раз постановлено ухвалу про застосування заходу процесуального примусу на підставі вимог статей 131, 135 ГПК України у вигляді штрафу в розмірі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Натомість ПрАТ "Краснодонвугілля", вкотре нехтуючи процесуальними обов`язками стосовно належного користування процесуальними правами, намагається оскаржити до касаційної інстанції ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021 у справі № 905/1728/14-908/4808/14. А тому, враховуючи попередню поведінку скаржника, Верховний Суд визнає повторним зловживанням процесуальними правами, що спрямоване на свідоме, невиправдане затягування судового процесу, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини другої статті 43 ГПК України).

Частиною третьою статті 43 ГПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Статтею 131 ГПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з пунктом 2 частини першої та частиною другою статті 135 ГПК України суд може, з урахуванням конкретних обставин, шляхом постановлення ухвали, стягнути в дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Зважаючи на диспозитивність змісту статей 43, 131, 135 ГПК України, суд касаційної інстанції може вжити заходів процесуального примусу шляхом накладення штрафу не лише в процесі розгляду касаційної скарги, а й на стадії вирішення питання щодо відкриття касаційного провадження.

Так, Європейський суд з прав людини (далі - Європейський Суд) неодноразово наголошував, що це - роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Європейського Суду в справі Шульга проти України від 02.12.2010 № 16652/04), і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення названого Суду у справі Мусієнко проти України від 20.01.2011 № 26976/06).

Враховуючи викладене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування до ПрАТ "Краснодонвугілля" заходу процесуального примусу за зловживання процесуальними правами і, зважаючи на повторюваний характер дій скаржника та обставини їх вчинення, застосовує захід у вигляді штрафу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 400 грн.

Керуючись статтями 43, 131, 135, 234, 290, 314 ГПК України, Касаційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Визнати подання касаційної скарги приватного акціонерного товариства "Краснодонвугілля" на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021 зі справи № 905/1728/14-908/4808/14 повторним зловживанням процесуальними правами.

2. Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства "Краснодонвугілля" на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2021 зі справи № 905/1728/14-908/4808/14 залишити без розгляду.

3. Стягнути з приватного акціонерного товариства "Краснодонвугілля" (87504, Донецька обл., м. Маріуполь, пр-кт Нікопольський, буд. 54, корп.4 ) у дохід Державного бюджету України (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) за зловживання процесуальними правами штраф у розмірі 45 400 (сорока п`яти тисяч чотирьохсот) грн.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, не може бути оскаржена та підлягає негайному виконанню.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко