ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2021 р. м. Рівне Справа № 918/891/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,

розглянув матеріали справи

за позовом: Керівника Дубенської окружної прокуратури

в інтересах держави в особі: Смизької селищної ради

до відповідача: Приватного підприємства "Будтранспроект"

про: стягнення в сумі 174 613,00 грн.

секретар судового засідання: Коваль С.М.;

представники:

від позивача: не з`явився;

від органу прокуратури: Немкович І.І.;

від відповідача: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ

Керівник Дубенської окружної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Смизької селищної ради до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача Приватного підприємства "Будтранспроект" про стягнення 174 613,00 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги аргументовані тим, що Смизькою селищною радою у листопаді 2018 року проведено закупівлю послуг без використання електронної системи по предмету "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65 в с. Шепетин Дубенського району Рівненської області", переможцем якої визначено ПП "Будтранспроект". 14 листопада 2018 року укладено відповідний договір №27 на загальну суму 451 100,00 грн.

Крім того, за результатами проведення закупівлі послуг без використання електронної системи з реконструкції будівлі під клуб між Смизькою селищною радою та ПП "Будтранспроект" укладено договір на виконання робіт №23 від 11 травня 2019 року, предметом якого є проведення робіт з реконструкції будівлі під клуб, що знаходиться за вищезазначеною адресою загальною вартістю (з урахуванням додаткової угоди №1 від 21 грудня 2019 року) на суму 69 338,00 грн.

Надалі, Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області проведено ревізію окремих питань фінансово - господарської діяльності Смизької селищної ради Дубенського району Рівненської області та встановлено, що згідно з актом приймання виконаних робіт за грудень 2018 року відповідно до договору №27 відповідачем виконано будівельно - монтажних робіт по об`єкту на суму 198 827,00 грн., що сплачені у повному обсязі.

Крім цього, згідно з актом приймання виконаних робіт за червень 2019 року відповідно до договору № 23, відповідачем виконано будівельно - монтажні роботи по об`єкту на суму 69 338,00 грн., що сплачені у повному обсязі.

Проте, контрольним обміром виконаних робіт, проведеним у ході ревізії встановлено невідповідність між фактичними обсягами виконаних робіт і обсягами, включеними в акти.

Дубенською місцевою прокуратурою за вказаним фактом 14 лютого 2018 року розпочато кримінальне провадження №0000010, в ході здійснення досудового розслідування якого проведено будівельно-технічну та судову економічну експертизи.

Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи №3.7-17/20 від 31 грудня 2020 року, проведеної в межах вказаного кримінального провадження, обсяги та вартість фактично виконаних робіт з будівництва на об`єкті "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Дубенського району Рівненської області" не відповідають обсягам та вартості, визначеним первинною звітною документацією з будівництва форми КБ-2в відповідно до договорів №27 від 14.11.2018 року та №23 від 11.05.2019 року.

Згідно з висновком судової економічної експертизи вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Дубенського району Рівненської області" підрядником ПП "Будтранспроект" включених до актів приймання виконаних робіт (форми № КБ-2в), а саме згідно з актом № 1 за грудень 2018 року від 26.12.2018 та акту № 3 за червень 2019 року від 26.06.2019 року з урахуванням висновку будівельно - технічної експертизи від 31.12.2020 року №3.7-17/20 завищена на 139 801,00 грн.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 22.09.2021 року з урахуванням загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, адміністративних витрат та податків, вартість фактично виконаних будівельних робіт по зазначеному об`єкту завищена на 174 613,00 грн.

Відтак, на переконання прокурора, Смизькою селищною радою роботи, зазначені у актах № 1 за грудень 2018 року та № 3 за червень 2019 року, повністю оплачено, у той же час відповідачем роботи, передбачені технічною специфікацією до договору та локальними кошторисами, у повному обсязі не виконані. А тому, збитки у сумі 174 613,00 грн., завдані неналежним виконанням договорів №27 та №23 підлягають відшкодуванню ПП "Будтранспроект".

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 18 жовтня 2021 року розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, справу призначено до слухання на 16 листопада 2021 року.

11 листопада 2021 року прокурором на виконання ухвали суду від 18 жовтня 2021 року подано пояснення щодо підстав залучення третьої особи у справі.

З огляду на визначення позивачем в позові Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області як третьої особи суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з правилами статті 50 Господарського процесуального кодексу України (далі -ГПК України), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

На думку суду, рішення у даній справі не стосується прав та обов`язків Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, а від так підстави для залучення такої особи до участі у справі відсутні. Суд звертає увагу сторін на те, що вказаною особою в межах своїх повноважень проведено ревізію з окремих питань фінансово-господарської діяльності Смизької селищної ради, а проте Західний офіс Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області не є стороною спірних правовідносин.

Відтак в задоволенні клопотання прокурора про залучення Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору необхідно відмовити.

01 грудня 2021 року прокурором подано додаткові пояснення.

В судовому засіданні 16 листопада 2021 року оголошено перерву до 02 грудня 2021 року.

В судове засідання представник Смизької селищної ради не з`явився, проте селищною радою подано клопотання про розгляд справи без участі його представника.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, ухвалу суду про повідомлення місця дати та часу наступного судового засідання відповідачем отримано 25.11.2021 року

МОТИВИ СУДУ ПРИ ПРИЙНЯТТІ РІШЕННЯ

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським судом встановлено наступне.

Смизькою селищною радою у листопаді 2018 року проведено закупівлю послуг без використання електронної системи по предмету "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65 в с. Шепетин Лубенського району Рівненської області", переможцем якої визначено ПП "Будтранспроект".

14 листопада 2018 року між Смизькою селищною радою та ПП "Будтранспроект" укладено договір №27 на закупівлю послуг реконструкції будівлі під клуб, що знаходиться за адресою: вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Лубенського району Рівненської області на загальну суму 451 100,00 грн.

11 травня 2021 року між Смизькою селищною радою та ПП "Будтранспроект" було укладено договір на виконання робіт №23, предметом якого є проведення робіт з реконструкції будівлі під клуб, що знаходиться за адресою: вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Лубенського району Рівненської області (з урахуванням додаткової угоди № 1 від 21 грудня 2019 року) на суму 69 338,00 грн.

Відповідно до пункту 2.2 договорів №27 та №23 замовник зобов`язаний: передати підряднику затверджену кошторисну документацію; прийняти виконані роботи по реконструкції будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Лубенського району Рівненської області; провести розрахунок з підрядником за виконані роботи.

Пунктами 2.4 договорів №27 та №23 визначено, що підрядник зобов`язаний забезпечити необхідну якість робіт у відповідності до ДБН, ДСТУ, БНіП та інших нормативних документів, здати їх в обумовлені строки замовнику з передачею всієї виконавчої документації, усунути зауваження приймальної комісії та дефекти, допущені з його вини.

Згідно з умовами пунктів 3.2. договорів №27 та №23, на виконання усіх робіт, що є предметом складається "Зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва", у якому визначається їх вартість. Кошторис є невід`ємною частиною цього договору.

Пунктами 3.4. договорів №27 та №23 установлено, що розрахунки за цими договорами здійснюються шляхом перерахування замовником коштів на розрахунковий рахунок підрядника на підставі актів приймання виконаних робіт, підписаних сторонами.

У разі збільшення або зменшення об`ємів робіт підрядник вправі скоригувати вартість робіт з погодження замовника (пункти 3.5. договорів №27 та №23).

Пунктами 7.1 договорів №27 та №23 за порушення умов договору винна сторона несе відповідальність відповідно до чинного законодавства України та умов договору. Порушення зобов`язань за договором є його не виконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом договору.

Як слідує з матеріалів справи, Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області з 02 грудня 2019 року по 20 грудня 2019 року проведено ревізію окремих питань фінансово - господарської діяльності Смизької селищної ради Дубенського району Рівненської області, що зафіксовано відповідним актом №13-17-08-06/32 від 20 грудня 2019 року.

За результатами вказаної ревізії встановлено, що згідно з актом приймання виконаних робіт за грудень 2018 року відповідно до договору № 27 відповідачем виконано будівельно -монтажні роботи по об`єкту на суму 198 827,00 грн., що сплачені у повному обсязі.

Згідно з актом приймання виконаних робіт за червень 2019 року відповідно до договору № 23, відповідачем виконано будівельно - монтажних робіт по об`єкту на суму 69 338,00 грн., що сплачені у повному обсязі.

Контрольним обміром виконаних робіт, проведеним у ході ревізії встановлено не відповідність між фактичними обсягами виконаних робіт і обсягами, включеними в акти.

У вказаному акті ревізії відображено те, що фактично на об`єкті виконано робіт по поліпшеному штукатуренню цементним розчином стель вручну на 10,03 м. кв., поліпшеному штукатуренню цементним розчином по каменю і бетону стін вручну на 53,41 м.кв. (та ін матеріалів відповідно до обміру) менше, ніж включено в акти форми КБ-2в за грудень 2018 року та червень 2019 року.

Вищезазначене призвело до порушення п. 6.4.4.1.ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та п. 5 Порядку №903 і завищення вартості виконаних робіт по реконструкції об`єкту за грудень 2018 року та червень 2019 року на суми 106 658,00 грн. та 69 338,00 грн., а робіт з технагляду на 1 651,00 грн. та 1 177,00 грн.

Також вартість виконаних та оплачених робіт з технічного нагляду по об`єкту була розрахована на виконання будівельно - монтажних робіт на суму 328 281,00 грн., проте фактично по актах форми КБ-2в виконано роботи на суму 226 935,00 грн. Вищезазначені обставини призвели до завищення вартості робіт з технагляду за грудень 2018 року на суму 2 000,00 грн.

У своєму позові прокурор зазначає, що Дубенською місцевою прокуратурою за вказаними фактами розпочато кримінальне провадження №0000010, в ході здійснення досудового розслідування якого проведено будівельно - технічну та судову економічну експертизи.

Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи №3.7-17/20 від 31 грудня 2020 року, експертом вказано, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт з будівництва на об`єкті "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Дубенського району Рівненської області" не відповідають обсягам та вартості, визначеним первинною звітною документацією з будівництва форми КБ-2в відповідно до договорів №27 від 14.11.2018 року та №23 від 11.05.2019 року.

Згідно з висновком судової економічної експертизи №СЕ-19/118-21/1147-ЕК від 26 лютого 2021 року, вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту "Реконструкція будівлі під клуб по вул. Шевченка, 65, с. Шепетин Дубенського району Рівненської області" підрядником ПП "Будтранспроект" включених до актів приймання виконаних робіт (форми № КБ-2в), а саме: згідно з актом №1 за грудень 2018 року від 26.12.2018 року та акту №3 за червень 2019 року від 26.06.2019 року з урахуванням висновку будівельно - технічної експертизи від 31.12.2020 року №3.7-17/20 завищена на 139 801,00 грн.

Відповідно до висновку судової будівельно - технічної експертизи від 22 вересня 2021 року з урахуванням загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, адміністративних витрат та податків, вартість фактично виконаних будівельних робіт по зазначеному об`єкту завищена на 174 613,00 грн., що відображено в порівняльних таблицях №3 та №4 ( ст. 11-19 висновку експерта).

Прокурором надано пояснення у яких зазначено, що висновок експерта від 26 лютого 2021 року не включає в себе загальновиробничі витрати, кошторисний прибуток адміністративні витрати та податки, у зв`язку з чим було ініційовано проведення експертизи, результати якої зафіксовано у висновку від 22 вересня 2021 року.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін.

З наведених обставин видно, що спірні правовідносини є за своїм змістом договірними та стосуються виконання умов договорів підряду та стягнення збитків у зв`язку із завищенням обсягів виконаних робіт.

Розглядаючи даний спір суд застосовує наступні норми права.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Частинами 1, 3 статті 202 Господарського кодексу України (далі - ГК України) передбачено, що господарське зобов`язання припиняється, зокрема, виконанням, проведеним належним чином. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з нормами частини 1 статті 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статей 526, 530 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 ЦК України унормовано, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з нормами статті 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до статті 857 ЦК України, робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Статтею 875 ЦК України встановлено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з положеннями статті 883 ЦК України, підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Прокурор вказує, що відповідач, всупереч вимогам статей 509, 525, 526, 837, 883, 857 ЦК України, порушив господарське зобов`язання щодо передання робіт у відповідному обсязі, визначеному договором, внаслідок чого повинен повернути незаконно отриманні бюджетні кошти, тобто відшкодувати завдані збитки.

Статтями 224-226 ГК України унормовано, що часник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

- вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

- матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов`язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб`єктам, - зобов`язаний відшкодувати на вимогу цих суб`єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі.

Сторона, яка порушила своє зобов`язання або напевно знає, що порушить його при настанні строку виконання, повинна невідкладно повідомити про це другу сторону. У протилежному випадку ця сторона позбавляється права посилатися на невжиття другою стороною заходів щодо запобігання збиткам та вимагати відповідного зменшення розміру збитків.

Згідно з положеннями статті 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

Пунктами 7.1 договорів №27 та №23 за порушення умов договору винна сторона несе відповідальність відповідно до чинного законодавства України та умов договору. Порушення зобов`язань за договором є його не виконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом договору.

Прокурор також вказує, що Смизькою селищною радою роботи, зазначені у актах №1 за грудень 2018 року та №3 за червень 2019 року повністю оплачені. У той же час відповідачем роботи, передбачені технічною специфікацією до договору та локальними кошторисами, у повному обсязі не виконані. А тому, збитки у сумі 174 613,00 грн., завдані неналежним виконанням договорів №27 та №23 підлягають відшкодуванню відповідачем - ПП "Будтранспроект".

В процесі розгляду спору суд встановив, що згідно з висновком судової будівельно - технічної експертизи від 22 вересня 2021 року з урахуванням загальновиробничих витрат, кошторисного прибутку, адміністративних витрат та податків, вартість фактично виконаних будівельних робіт по зазначеному об`єкту завищена на 174 613,00 грн., що відображено в порівняльних таблицях №3 та №4 ( ст. 11-19 висновку експерта).

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду (ст. 1 Закону України "Про судову експертизу").

Господарські суди при вирішенні господарських спорів мають досліджувати на загальних умовах і висновки судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної. Висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії (такий висновок щодо можливості використання в господарському судочинстві висновку експерта, наданого в межах кримінального провадження, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.11.2019 у справі № 918/204/18, у постановах Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 910/21300/17, від 15.06.2021 у справі № 910/5898/20, від 11.03.2021 у справі № 923/188/20).

Згідно з нормами статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

У статті 1166 ЦК України вказано, що, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Водночас, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

За змістом частини 1 та 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За сталою судовою практикою Верховного Суду для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і завданими збитками; вина боржника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає (наприклад постанова ВС у справі №923/43/19 від 13.03.2020 року).

На переконання суду, протиправна поведінка відповідача проявляється в тому, що фактично відповідач виконав на об`єкті менший обсяг робіт, ніж включив в акти форми КБ-2в за грудень 2018 року та червень 2019 року.

Збитки та їх розмір встановлено висновками експерта проведених в межах кримінальної справи.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і завданими збитками полягає в тому, що у зв`язку з включенням до актів виконаних робіт обсягів робіт, які фактично виконані не були, це призвело до отримання відповідачем коштів за роботи, які ним не виконувалися.

Вина боржника має вираження у його діях, а зокрема в тому, що саме він протиправно включив такі роботи до актів виконаних робіт.

Згідно з положеннями статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Суд ураховує вказані положення, однак суд звертає увагу відповідача, що розглядаючи даний спір суд не встановлює обставин вчинення особою кримінального правопорушення та його вину у вчиненні кримінального злочину.

Суд наголошує, що в даному випадку досліджується наявність складу цивільного правопорушення, як підстави для цивільно-правової відповідальності за завдані збитки.

Водночас необхідно враховувати, що вина є одним з елементів суб`єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність за загальним правилом можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння. Відповідальність без вини можлива тільки в окремих, передбачених законом випадках в цивільному праві.

ЦК України закріплено легальну цивільно-правову дефініцію вини (ст. 614 ЦК України), визначаючи її через обставини, які свідчать про її відсутність. Так, особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання (ч. 2 ст. 614 ЦК України). Отже, вина у цивільному праві це невжиття особою всіх залежних від неї заходів для належного виконання зобов`язання або для запобігання заподіянню шкоди. Дане визначення вини позбавлене суб`єктивної характеристики, воно ґрунтується на зовнішніх, об`єктивних критеріях визначення. Вживання всіх залежних від особи заходів є формою поведінки особи, а не її психічного ставлення.

Ураховуючи положення статті 74 ГПК України, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Натомість відповідачу, з урахуванням положень частини 1 статті 883 ЦК України, потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

У своїй постанові від 27 серпня 2020 року у справі №916/477/18 Верховним Судом надано висновок про те, що враховуючи наявний у справі висновок судово-будівельної експертизи яким встановлено, що роботи, вартість яких позивач просить стягнути з відповідача, виконані відповідачем неналежним чином та не у повній відповідності з умовами договору, а відтак наявні підстави для відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням зобов`язання.

Крім того суд вважає за необхідне зазначити правовий висновок щодо участі органу прокуратури у даній справі.

Наявність правових підстав участі прокурора у судовому процесі була предметом розгляду Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 (постанова від 26.05.2020 у справі №912/2385/18)

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VII "Про прокуратуру", який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 1-3 ч. 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (ч. 7).

Тобто, за приписами ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Водночас, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Як слідує з матеріалів справи у серпні 2021 року Дубеньскою окружною прокуратурою направлено повідомлення Смизькій селищній раді в якому керівник окружної прокуратури зазначив про наявність підстав для захисту інтересів держави Смизькою селищною радою шляхом вжиття заходів в судовому порядку. При цьому органу місцевого самоврядування запропоновано у випадку невжиття заходів самостійно повідомити про такі причини.

У відповідь на вказаний лист Смизька селищна рада повідомила, що позовна заява за фактами відображеними в повідомлені прокуратури не подавалась, лист до керівника відповідача був проігнорований, бюджетні кошти для звернення до суду не передбачені, відтак територіальна громада не заперечує проти пред`явлення прокуратурою позову.

У жовтні листом від 04 жовтня 2021 року прокуратурою повідомлено Смизьку селищну раду про прийняття рішення про представництво інтересів селищної ради шляхом подання позову.

З огляду на зазначене, суд виходить із наявності підстав для представництва прокуратурою інтересів Смизької селищної ради цій справі.

Відповідно до приписів частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до положень статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також, згідно з нормами статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Правилами статті 13 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідач не спростував наведені позивачем аргументи.

Висновки суду

Оцінюючи аргументи сторін за критерієм "переконливості", суд вважає, що встановлені обставини упевнюють у обґрунтованості звернення прокурора з наведеними вимогами. Натомість відповідач не навів суду переконливих аргументів на підтвердження своєї позиції, які б переважили аргументи позову або викликали обґрунтовані сумніви стосовно заявлених позовних вимог.

Розподіл судових витрат

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

У зв`язку з задоволенням позовних вимог, судові витрати в сумі 2 619,19 грн. підлягають до стягнення з відповідача на користь позивача (органу прокуратури з рахунку якого сплачено судовий збір).

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Стягнути з Приватного підприємства "Будтранспроект" (35600, Рівненська область, м. Дубно, вул. Шашкевича 25-А, ) на користь Смизької селищної ради (35623, Рівненська область, Дубенський район, смт.Смига, вул. Заводська 1-Б, ) збитки в сумі 174 613 (сто сімдесят чотири тисячі шістсот тринадцять) грн. 00 коп..

3. Стягнути з Приватного підприємства "Будтранспроект" (35600, Рівненська область, м. Дубно, вул. Шашкевича 25-А, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., місто Рівне, вул. 16 Липня , будинок 52, ) 2 619 (дві тисячі шістсот дев`ятнадцять) грн. 19 коп. судового збору.

Позивач (Стягувач): Смизька селищна рада (35623, Рівненська область, Дубенський район, смт.Смига, вул. Заводська 1-Б, ).

Стягувач за судовим збором: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська обл., місто Рівне, вул. 16 Липня , будинок 52, ).

Відповідач (Боржник): Приватне підприємство "Будтранспроект" (35600, Рівненська область, м. Дубно, вул. Шашкевича 25-А, ).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Повний текст рішення складено та підписано 06 грудня 2021 року.

Суддя А.Качур