ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

18.11.2021м. СумиСправа № 920/528/21

Господарський суд Сумської області у складі судді Котельницької В.Л., при секретарі судового засідання Чепульській Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду матеріали справи №920/528/21

за позовом: керівника Конотопської окружної прокуратури (41601, Сумська область, м. Конотоп, вул. Успенсько-Троїцька, 136, )

в інтересах держави в особі позивача:

Головного управління Держгеокадастру у Сумській області (40000, Сумська область, м. Суми, вул. Г.Кондратьєва, 25, )

до відповідачів: 1)Державного підприємства "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№130) (41600, Сумська область, м. Конотоп, вул. Батуринська, 2, ),

2)Фермерського господарства "Натон" (42324, Сумська область, Сумський район, с.Постольне, вул. Центральна, 89, ),

про визнання договору недійсним та звільнення земельної ділянки,

за участю представників сторін:

від прокурора: Вакула С.М. (посвідчення № 059473 від 25.01.2021),

від позивача: не прибув,

від відповідачів:1)Будаков В.М. (адвокат, ордер серії ВІ №1059175 від 11.10.2021)

2)Бонтлаб В.В. в режимі відеоконференції (адвокат, довіреність від 27.05.2021 № б/н)

справа розглядається у порядку загального позовного провадження

встановив:

18.05.2021 прокурор звернувся до суду з позовною заявою, відповідно до якої просить: 1)визнати недійсним договір підряду №14-08/2020/Г-77 від 14.08.2020 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт укладений між ДП "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№130)" та ФГ "Натон"; 2)зобов`язати ФГ "Натон" звільнити земельні ділянки загальною площею 1145 га (площею 445,2944 га з кадастровим номером :10:001:0001, площею 5203802 га з кадастровим номером :10:002:0001, площею 179,3254 га з кадастровим номером :11:001:0120), що розташовані на території Дяківська сільська рада Буринського району Сумської області, на яких виконуються механізовані сільськогосподарські роботи за договором підряду №14-08/2020/Г-77 від 14.08.2020; 3)стягнути з відповідача кошти судового збору.

Ухвалою від 24.05.2021 призначено підготовче засідання на 10.08.2021, встановлено учасникам справи строки для надання заяв по суті справи.

09.06.2021 від другого відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх №2382/21 від 09.06.2021), відповідно до якого другий відповідач зазначає що прокурор не надав жодного належного та допустимого доказу в обґрунтування позовних вимог, у зв`язку з чим просить залишити без розгляду позовну заяву прокурора. Крім того, другим відповідачем надано попередній орієнтований розрахунок витрат на професійну правничу допомогу.

17.06.2021 представником другого відповідача надіслано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду у справі №920/528/21, відповідно до якого заявник просив судове засідання, котре призначено до розгляду на 10.08.2021 на 10:00 у справі № 920/528/21, а також всі наступні судові засідання призначити до розгляду в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника ФГ "НАТОН" із застосуванням програмного забезпечення "EasyCon".

Ухвалою 18.06.2021 задоволено клопотання представника другого відповідача від 09.06.2021 №09-2/06 (вх. №2452 від 17.06.2021) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі №920/528/21; постановлено провести підготовче засідання у справі № 920/528/21 за участю представника другого відповідача - адвоката Бонтлаба Василя Васильовича (e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".

06.08.2021 прокурором подана відповідь на відзив (вх №7111/21 від 09.08.2021 - електронною поштою, вх №7160/21 від 10.08.2021 - надіслано поштою), відповідно до якої прокурор поданий позов вважає законним та обґрунтованим та просить позовну заяву задовольнити. Крім того, у відповіді на відзив прокурор зазначає, що відповідь на відзив вчасно не подана, у зв`язку з перебуванням відповідального працівника на стажуванні та неможливістю подати відповідь на відзив у строк, встановлений ухвалою суду від 24.05.2021.

У підготовчому судовому засіданні від 10.08.2021 представником другого відповідача заявлене усне клопотання про повернення прокурору відповіді на відзив, як такої, що подана з порушення встановленого судом строку. Прокурором було заявлене усне клопотання про поновлення строку для подання відповіді на відзив та долучення даної відповіді до матеріалів справи.

Ухвалою від 10.08.2021 відкладено підготовче засідання у справі №920/528/21 та вирішення питання прийняття до розгляду відповіді на відзив прокурора на 25.08.2021 в режимі відеоконференції.

17.08.2021 представником позивача подане клопотання (вх № 7351/21 від 17.08.2021), відповідно до якого він просить провести судове засідання, що призначене на 25.08.2021 без участі представника позивача.

20.08.2021 прокурор надав клопотання про поновлення встановленого судом процесуального строку (вх №7466 від 25.08.2021 - електронною поштою; вх №3159 від 25.08.2021 - нарочно), в якому прокурор просив визнати поважними причини пропуску строку для подання відповіді на відзив у справі №920/258/21; поновити пропущений процесуальний строк для подання відповіді на відзив; прийняти до розгляду та врахувати при прийнятті рішення у справі відповідь на відзив від 06.08.2021.

У судовому засіданні 25.08.2021 відповідно до ч. 5 ст. 233 ГПК України судом постановлено протокольну ухвалу, якою відмовлено в усному клопотанні представника другого відповідача про повернення прокурору відповіді на відзив; задоволено усне та письмове клопотання прокурора про поновлення процесуального строку для подання відповіді на відзив та визнано причини пропуску строку поважними, поновлено пропущений процесуальний строк для подання відповіді на відзив, прийнято до розгляду відповідь на відзив прокурора та долучено дану заяву по суті справи до матеріалів справи.

У підготовчому судовому засіданні 25.08.2021 представником другого відповідача заявлене усне клопотання про поновлення строку для подання заперечень на відповідь на відзив.

25.08.2021 в підготовчому судовому засіданні, згідно з ч. 5 ст. 233 ГПК України, протокольною ухвалою суд задовольнив усне клопотання представника другого відповідача про поновлення процесуального строку для подання заперечень, поновив строк другому відповідачу строк для подання заперечень до 09.09.2021 та оголосив перерву в підготовчому судовому засіданні до 09.09.2021 в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 27.08.2021 повідомлено позивача - Головне управління Держгеокадастру у Сумській області та першого відповідача - Державне підприємство "Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№130) про оголошену судом перерву в судовому засіданні до 09.09.2021.

03.09.2021 другий відповідач подав наступні документи:

1)заперечення на відповідь прокурора на відзив ФГ "Натон" (вх №7757/21 та вх №3279 від 03.09.2021), в якому просить прийняти до розгляду та врахувати в подальшому дане заперечення, а також залишити буз розгляду позов прокурора;

2)клопотання про призначення колегіального розгляду справи (вх №3273 від 03.09.2021).

09.09.2021 прокурор подав суду позицію щодо клопотання про призначення колегіального розгляду справи (вх №7885/21 від 09.09.2021 - електронною поштою, та вх №7990/21 від 13.09.2021 - поштою), в якій заперечує проти поданого другим відповідачем клопотання про колегіальний розгляд справи.

09.09.2021 у підготовчому судовому засіданні постановлено в порядку ч. 5 ст. 233 ГПК України протокольну ухвалу, якою долучено до матеріалів справи заперечення другого відповідача.

Ухвалою від 09.09.2021 у справі №920/528/21 відмовлено в задоволенні клопотання другого відповідача про призначення колегіального розгляду справи № 920/528/21; закрито підготовче провадження та призначено справу № 920/528/21 до судового розгляду по суті в режимі відеоконференції в судове засідання на 11.10.2021. Разом з тим, суддя Котельницька В.Л. 11.10.2021 перебувала у відпустці, а тому розгляд зазначеної справи не відбувся.

Ухвалою від 12.10.2021 призначено розгляд справи №920/528/21 по суті в судове засідання в режимі відеоконференції на 02.11.2021.

У судовому засідання 02.11.2021 розпочато розгляд справи по суті та відповідно до ч.5 ст. 233 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви з розгляду справи по суті в режимі відеоконференції в судове засідання на 18.11.2021.

В судовому засідання 18.11.2021 судом встановлено:

Прокурор та представники відповідачів у судове засідання прибули, представник позивача у судове засідання не прибув, про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка позивача в судове засідання з розгляду справи по суті не перешкоджає продовженню розгляду справи по суті за його відсутності.

Прокурор позов підтримав та просив суд позовні вимоги задовольнити.

Представники відповідачів проти задоволення позову прокурора заперечували, представник другого відповідача наполягав на задоволенні його клопотання заявленого у відзиві на позовну заяву та запереченнях щодо залишення позову прокурора без розгляду.

На виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України судовий процес фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до статті 233 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Розглянувши клопотання представника другого відповідача про залишення позову прокурора без розгляду, заявлене у відзиві на позовну заяву (вх №2382/21 від 09.06.2021) та запереченнях (вх №3279 від 03.09.2021) суд встановив:

У клопотанні, заявленому в відзиві на позов та запереченнях, другий відповідач просить суд залишити позовну заяву прокурора без розгляду як таку, що подана без достатніх правових підстав та не підтверджена належними доказами.

Частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

06.04.2021 Конотопською окружною прокуратурою надіслано Головному управлінню Держгеокадастру у Сумській області лист №50-456вих21, в якому повідомлялось, що прокуратурою під час здійснення представницької діяльності в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що у постійному користуванні ДП «Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» перебувають земельні ділянки, цільове призначення яких - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходження - Дяківська сільська рада Буринського району Сумської області. При цьому, прокурор повідомив, що 14.08.2021 між ДП «Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» та ФГ «Натон» укладено договір підряду №14-08/2020/Г-77 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт. Вивченням вказаного договору встановлено, що фактично ДП «Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» передало у користування» ФГ «Натон» земельні ділянки загальною площею 1145 га, що перебувають в постійному користуванні державного підприємства. На думку прокурора, ДП «Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» не мало повноважень щодо укладення цивільно-правових договорів, зокрема договору підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт, щодо вказаних земельних ділянок та діяло поза межами своїх повноважень, передаючи земельні ділянки в користування. Прокурор вважає, що зазначений договір не є договором підряду, а за своєю правовою сутністю є договором оренди землі, який укладено з порушенням земельного законодавства, а саме: земельна ділянка передана неправомочним суб`єктом, який не наділений повноваженнями щодо розпорядження земельними ділянками, зокрема, передана останнім в оренду, без проведення земельних торгів, у зв`язку з чим має бути визнаний недійсним. Не проведення земельних торгів позбавило Державний бюджет України гарантованого доходу у вигляді реєстраційних та гарантійних внесків, визначення на конкурентних засадах найбільш високого розміру орендної плати. У зв`язку з викладеним, з метою встановлення підстав для вжиття заходів представницького характеру, відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про наявність підстав для захисту інтересів держави у вищевказаних правовідносинах та просив до 12.04.2021 надати відповідь чи вживалися або будуть вживатися зазначеним управлінням заходи, в тому числі в судовому порядку, щодо визнання недійсним договору підряду №14-08/202р/Г-77 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт та звільнення ФГ «Натон» земельних ділянок державної власності.

13.04.2021 Головне управління Держгеокадастру у Сумській області надіслало прокуратурі лист №10-18-0.44-1975/2-21, відповідно до якого зазначило, що Управління у межах повноважень розглянуло лист прокурора та повідомляє, що Головне управління здійснює повноваження відповідно до Положення про Головне управління, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.11.2016 № 508 (у редакції наказу Держгеокадастру від 20.02.20 №53) (далі - Положення). Відповідно до пункту 6 Положення, посадові особи Головного управління в межах свої повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився. Враховуючи вищевикладене, Головне управління не має на меті звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду №14-08/2020/Г-77 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт та зобов`язання ФГ «Натон» звільнити земельні ділянки державної власності. Водночас, Головне управління зазначило,що не заперечує щодо подачі відповідного позову Конотопською окружною прокуратурою.

30.04.2021 Конотопська окружна прокуратура надіслала Головному управлінню Держгеокадастру у Сумській області повторний лист №50-1112вих-21, в якому додатково повідомила про наявність підстав для захисту інтересів держави у відносинах, що виникли під час користування ДП «Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№130)» земельними ділянками, що перебувають в його постійному користуванні, та просила до 07.05.2021 повідомити чи будуть вживатися Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області заходи, в тому числі в судовому порядку, щодо визнання недійсним договору підряду №14-08/2020/Г-77 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт та звільнення ФГ «Натон» земельних ділянок державної власності.

13.05.2021 Головне управління Держгеокадастру у Сумській області надіслало прокуратурі листа №10-18-0.6-2610/2-21 в якому повторно звернуло увагу, що Головне управління не має на меті звернення до суду з позовом про визнання недійсним договору підряду №14-08/2020/Г-77 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт та зобов`язання ФГ «Натон» та звільнення земельних ділянок державної власності, а також не заперечує щодо подачі відповідного позову Конотопською окружною прокуратурою.

Таким чином, з вказаних листів уповноваженого органу наміру вжиття заходів щодо захисту інтересів держави в судовому порядку прокурором не простежено, що і було розцінено останнім як бездіяльність уповноважених органів в даному випадку.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює зокрема, представництво інтересів держави у суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз вищенаведеної норми дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. «Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною. «Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, охоплює досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру).

У постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Державний нагляд за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності організовує і здійснює відповідно до покладених на нього завдань Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру. Так, у спірних правовідносинах Головне управління Держгеокадастру у Сумській області розпорядження землями державної форми власності сільськогосподарського призначення.

У цій справі з позовної заяви вбачається, що прокурор в обґрунтування підстав звернення з цим позовом зазначив, що порушення інтересів держави полягає в тому, що спірним договором порушено встановлений законодавством порядок набуття та реалізації прав на землю, як на об`єкт, що перебуває у державній власності. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності використання земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності, яке здійснюється з порушенням вимог чинного законодавства. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, є Держгеокадастр, на нього покладено завдання розпоряджатися землями державної власності сільськогосподарського призначення у межах, визначених Земельним кодексом України.

Разом з тим, Головне управління Держгеокадастру в Сумській області не вживались заходи щодо усунення порушень та повернення спірної земельної ділянки.

Прокурор на виконання вимог частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» попередньо, до звернення до суду, повідомив Головне Управління Держгеокадастру у Сумській області про намір звернутись до суду з позовом про визнання договору недійсним та зобов`язання звільнити земельні ділянки.

Суд відхиляє доводи другого відповідача про те, що прокурор не навів поважних причин неможливості такого звернення позивача до суду особисто, а також необґрунтовано неможливості нездійснення або неналежного здійснення своїх повноважень позивачем, оскільки такі є безпідставні та спростовуються матеріалами справи.

Враховуючи вищенаведене, прокурором підтверджено наявність у даному випадку підстав, передбачених ч. 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» для представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області. Відтак, прокурор правомірно звернувся з даним позовом до господарського суду.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника 2-го відповідача про залишення без розгляду позову прокурора.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським судом встановлені наступні обставини:

Прокурор звернувся до суду з позовною заявою, відповідно до якої просить: 1)визнати недійсним договір підряду №14-08/2020/Г-77 від 14.08.2020 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт укладений між ДП "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№130)" та ФГ "Натон"; 2)зобов`язати ФГ "Натон" звільнити земельні ділянки загальною площею 1145 га (площею 445,2944 га з кадастровим номером :10:001:0001, площею 5203802 га з кадастровим номером :10:002:0001, площею 179,3254 га з кадастровим номером :11:001:0120), що розташовані на території Дяківська сільська рада Буринського району Сумської області, на яких виконуються механізовані сільськогосподарські роботи за договором підряду №14-08/2020/Г-77 від 14.08.2020.

Згідно з наказом Міністерства юстиції України від 06.12.2016 №3520/5 Державне підприємство «Підприємство Конотопського виправного центру управління Державної пенітенціарної служби України в Сумській області (№ 130)» перейменовано в ДП «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№130)».

Відповідно до пунктів 2.1, 2.4, 4.1, 4.14 статуту ДП «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№130)», затвердженого зазначеним наказом Міністерства юстиції України, підприємство утворено з метою залучення засуджених, які відбувають покарання в установах виконання покарань Державної кримінально-виконавчої служби України, до суспільно корисної праці, забезпечення їх професійно-технічного навчання та отримання прибутку від господарської діяльності. Майно підприємства перебуває у державній власності, закріплюється за ним на праві господарського відання. Підприємство здійснює володіння, користування землею та іншими природними ресурсами відповідно до мети своєї діяльності згідно із законодавством.

Відповідно до державного акту на право постійного користування від 10.09.2009 Серія ЯЯ № 288938 у постійному користуванні Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» (далі - перший відповідач) перебувають земельні ділянки площею 1393,0315 га. Цільове призначення земельних ділянок - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходження - Дяківська сільська рада Буринського району Сумської області, кадастрові номери земельних ділянок - :10:001:0001 площею 547,0112 га, :10:002:0001 площею 621,3802 га, :09:004:0001 площею 37,8517 га, :11:001:0120 площею 179,3254 га, :11:001:0121 площею 7,4631 га.

Таким чином, зазначені вище земельні ділянки надано в постійне користування ДП «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№130)» з метою залучення засуджених, які відбувають покарання в установах виконання покарань Державної кримінально-виконавчої служби України до суспільно корисної праці, забезпечення їх професійно-технічного навчання та отримання прибутку від господарської діяльності.

14.08.2020 між Державним підприємством «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№ 130)» (далі - замовник, перший відповідач) та Фермерським господарством «Натон» (далі - підрядник, другий відповідач) укладено договір підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт №14-08/2020/Г-77 (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1. договору замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик виконати на земельних ділянках, що перебувають у користуванні замовника, у відповідності до умов цього Договору, сільськогосподарські роботи, які включають в себе підготовку площ та посів сільськогосподарських культур урожаю 2021 року (надалі -«Роботи») на наданих замовником сільськогосподарських полях/угіддях (що перебувають у користуванні замовника на праві постійного користування).

Пунктом 2.1. договору встановлено, що підрядник виконує механізовані сільськогосподарські роботи на наданих замовником сільськогосподарських полях/угіддях (що перебувають у користуванні замовника на праві постійного користування), які знаходяться на території Дяківської сільської ради Буринського району Сумської області відповідно наданої замовником викопіровки полів та реєстру полів, відповідно до Додатку А, що є невід`ємною частиною цього Договору.

Згідно з цього Договору, підрядник виконує замовнику наступні роботи на таких площах і в терміни: всі роботи та їх вартість вказані в Додатках, що є невід`ємною частиною даного Договору (пункт 2.2. договору).

Відповідно до пунктів 3.1.1. - 3.1.7. договору замовник зобов`язується:

-своєчасно і в повному обсязі виконувати всі свої зобов`язання, передбачені цим Договором до початку польових робіт надати земельні ділянки для виконання сільськогосподарських робіт (п. 3.1.1.);

-до початку робіт належним чином підготувати земельні ділянки до виконання сільськогосподарських робіт, передбачених цим Договором (а саме: звільнити земельні ділянки від зайвих предметів, які заважають нормальному виконанню сільськогосподарських робіт та можуть спричинити поломку та псування сільськогосподарської техніки підрядника (п. 3.1.2.);

-протягом 10 (десяти) календарних днів, з моменту підписання цього Договору надати підрядникові площу для виконання робіт, виконання яких є предметом цього Договору (п. 3.1.3.);

-забезпечити безперешкодний доступ техніки та працівників підрядника до площ, на яких мають виконуватися роботи за цим Договором (п. 3.1.4.);

-прийняти від підрядника роботи, що виконуються згідно з цим договором (п. 3.1.5.);

-в передбачені цим Договором строки підписати акти виконаних робіт та повернути їх підрядникові (п. 3.1.6.);

-до 01 червня 2021 року укласти з підрядником договір купівлі-продажу біологічних активів (незавершене виробництво), які виготовлені за результатами надання послуг за цим договором.

Згідно з пунктами 3.2.1. - 3.2.3. договору підрядник зобов`язується:

-своєчасно та якісно виконати сільськогосподарські роботи у терміни, які передбачені в п.2.2.цього Договору (п. 3.2.1.);

-забезпечити за рахунок власних сил, коштів та матеріалів виконання сільськогосподарських робіт, що є предметом цього Договору. Для забезпечення виконання зобов`язань за цим Договором підрядник має право залучити техніку та/або персонал сторонніх організацій (п. 3.2.2.);

-нести відповідальність за дотримання своїми працівниками правил протипожежної безпеки, правил техніки безпеки під час роботи на своїй техніці та правил безпеки руху (п. 3.2.3.).

Пунктом 5.1. договору сторони домовилися, що ціни за виконання підрядником робіт за цим договором вказані у додатках, які є невід`ємною частиною цього договору. На вартість робіт за цим договором може впливати зміна вартості паливо-мастильних матеріалів на ринку, норма витрат палива на одиницю роботи, зміна вартості додаткових матеріалів для забезпечення виконання робіт за цим договором. У такому разі вартість робіт підлягає коригуванню, про що складаються окремі додатки або додаткова угода до цього договору з обґрунтуванням внесених змін. У будь-якому разі, вартість фактично виконаних робіт за цим договором фіксується в актах виконаних робіт. Загальна сума даного договору визначається сукупністю додатків та/або актів виконаних робіт, які підписані у період дії цього договору.

Відповідно до п. 6.1. договору розрахунок за виконані підрядником роботи проводиться на підставі виставлених підрядником рахунків та Актів виконаних робіт, складених по кожному етапу робіт, у термін до 10 жовтня 2021 року.

Згідно з п. 6.2. договору сторони сплачують всі платежі, які передбачені цим договором, грошовими коштами в безготівковому порядку шляхом перерахування платіжними дорученнями коштів через установи банків з використанням рахунків, вказаних у кінці цього Договору.

Пунктом 6.3. договору передбачено, що у випадку, якщо в сторін цього договору, на момент проведення розрахунку за цим договором, існує взаємна кредиторська заборгованість, то розрахунки за цим договором проводяться шляхом взаємозаліку однорідних грошових вимог. У випадку, якщо після проведення сторонами взаємозаліку однорідних грошових вимог, у замовника перед підрядником існує кредиторська заборгованість з оплати робіт, що виконані підрядником в результаті виконання цього договору, то така решта вартості виконаних робіт (ціни робіт) за цим договором підлягає сплаті замовником підряднику на підставі встановленого підрядником рахунку протягом 10 (десяти) календарних днів.

Відповідно до п. 7.1. договору строк виконання підрядником сільськогосподарських робіт за цим договором визначається відповідно до пункту 2.2. цього договору.

Прийомка-передача виконаних за цим договором робіт здійснюється сторонами протягом 10 календарних днів з дня закінчення виконання підрядником кожного етапу робіт шляхом підписання уповноваженими представниками сторін акту виконаних робіт, в якому зазначаються обсяги/кількість виконаних підрядником робіт та їх загальна вартість. Такі Акти є підставою для повного розрахунку за виконані роботи (п. 9.1. договору).

Згідно з п. 10.1. договору договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31 грудня 2021 року, але до моменту його повного-виконання.

Відповідно до п. 11.1. договору у випадку порушення своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність визначену цим договором та чинним законодавством. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Пунктом 11.2. договору встановлено, що замовник не має права в односторонньому порядку відмовитися від виконання своїх обов`язків протягом дії цього договору.

Згідно з п. 11.3. договору у випадку порушення термінів розрахунку підрядник має право притримати результат виконаних робіт по цьому договору, до проведення остаточного розрахунку за цим договором.

Додатком А до договору визначено реєстр полів, що перебувають у користуванні ДП «Підприємства кримінально-виконавчої служби України (№130)» та будуть надані підрядникові для виконання робіт. До зазначеного реєстру належать наступні земельні ділянки загальна площа яких складає 1145,0000 га з наступними кадастровими номерами: :10:001:0001 площею 445,2944 га, :10:002:0001 площею 520,3802 га, :11:001:0121 площею 179,3254 га.

Додатком № 1 від 14.08.2021 до договору встановлено календарний план робіт для виконання підрядником під час проведення польових робіт під урожай 2021 року з наступною назвою робіт та датою їх виконання, а саме:

-осіннє внесення мінеральних добрив (NPK 10:26:26, 150 кг/га) у термін з 20.10.2020 по 30.10.2020;

-осіння оранка - з 31.10.2020 по 20.11.2020;

-боронування (закриття вологи) - з 20.03.2021 по 30.03.202;

-внесення КАС (150 кг/га) - з 10.04.2021 по 20.04.2021;

-передпосівна культивація - з 05.04.2021 по 25.04.2021;

-посів соняшника - з 20.04.2021 по 30.04.2021;

-хімічний обробіток посівів соняшника - 10.05.2021 по 20.05.2021.

03.12.2020 та 04.12.2020 між відповідачами підписано два акти приймання-передачі засобів виробництва, за якими замовник передав, а підрядник прийняв наступні засоби виробництва для виконання умов договору №14-08/2020 підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт від 14 серпня 2020 року для подальшого використання у с-г роботах: Добриво азотно-фосфорно-калійне комплексне NPK 9-14-27+7 (S) по 28 т відповідно по кожному акту.

На виконання умов договору другим відповідачем надано першому відповідачу відповідні послуги, що підтверджується наступними актами надання послуг:

- від 20.11.2020 №1765 дискування ґрунту 7.11.2020-20.11.2020 на 350,92 га вартістю 294772,80 грн;

-від 23.11.2020 №1766 оранка ґрунту 17.11.2020-22.11.2020 на 522,75 га вартістю 164805,76 грн;

-від 03.12.2020 №1767 оранка ґрунту 02.12.2020-03.12.2020 на 123,45 га вартістю 697871,26 грн;

-від 07.12.2020 №1768 внесення міндобрив 03.12.2020-06.12.2020 на 559,17 га вартістю 208011,24 грн.

Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з частиною 7 статті 179 ГК України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Стаття 627 ЦК України передбачає, що відповідно до статті 6 вказаного Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За приписами статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Стаття 203 ЦК України містить загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Частинами 1-3 та частинами 5-6 вказаної статті передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Виходячи з викладеного, до загальних вимог, додержання яких є необхідним для чинності правочину, віднесено, зокрема те, що зміст правочину не може суперечити ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5-6 статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

При цьому статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину, тобто правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Судом встановлено, що оспорюваний договір укладено між сторонами в письмовій формі, підписано представниками сторін та скріплено їх печатками.

Отже, заявляючи позов про визнання договору недійсним, прокурору необхідно довести наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання правочину недійсним і настання відповідних наслідків.

Статтею 837 ЦК України передбачено, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до ст. 841 ЦК України підрядник зобов`язаний вживати усіх заходів щодо збереження майна, переданого йому замовником, та відповідає за втрату або пошкодження цього майна.

Згідно з ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Статтею 846 ЦК України встановлено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором (ст. 854 ЦК України).

Згідно з ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про оренду землі" та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 статті 13 Конституції України встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі статтею 2 Земельного кодексу України земельними відносинами є суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею, суб`єктами в яких виступають громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади, а об`єктами - землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).

Положеннями частин 1, 8 статті 93 Земельного кодексу України визначено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Орендодавцями земельних ділянок є їх власники або уповноважені ними особи.

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у державній власності, є органи виконавчої влади, які відповідно до закону передають земельні ділянки у власність або користування.

Частиною 8 статті 93 Земельного кодексу України передбачено, що орендодавцями земельних ділянок є їх власники або уповноважені ними особи.

Згідно з частиною 1 статті 92 Земельного кодексу України право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановленого строку.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оренду землі" (далі - Закон), оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно зі статтею 13 цього Закону, договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

В силу приписів частини 1 статті 15 цього Закону істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); дата укладення та строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

На відміну від договору підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт договір оренди землі укладається саме для отримання можливості користуватися земельною ділянкою та отримання внаслідок такого користування корисних властивостей землі.

При цьому, правовими наслідками договору оренди землі є для однієї сторони (орендодавця) отримання плати за надане у користування майно (земельну ділянку), а для іншої (орендаря) - використання майна (земельної ділянки).

Частиною 2 статті 235 ЦК України передбачено правові наслідки визнання правочину удаваним. Якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили.

Прихований правочин завжди підлягає оцінці з точки зору відповідності його загальним умовам чинності правочину і сам факт прикриття його іншим правочином не може бути підставою його недійсності. Закон не передбачає недійсність удаваного правочину, а лише пропонує застосувати до відносин сторін норми, що регулюють той правочин, який сторони дійсно мали на увазі.

Установивши під час розгляду справи, що правочин вчинено з метою приховати інший правочин (удаваний правочин), суд на підставі статті 235 ЦК України має визнати, який правочин насправді вчинили сторони, та вирішити спір із застосуванням норм, що регулюють цей правочин. Якщо правочин, який насправді вчинено, суперечить закону, суд ухвалює рішення, в якому встановлює нікчемність цього правочину або визнає його недійсним.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої палати Верховного Суду від 23.01.2019 у справі № 522/14890/16-ц, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 15.06.2018 у справі № 916/933/17.

Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Як вбачається, спірний договір, відповідно до вимог ст. 837 ЦК України, містить умови договору щодо зобов`язань однієї сторони (підрядника) виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Як свідчить предмет спірного договору (п. 1.1.) замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик виконати на земельних ділянках, що перебувають у користуванні замовника, у відповідності до умов цього договору, сільськогосподарські роботи, які включають в себе підготовку площ та посів сільськогосподарських культур урожаю 2021 року (надалі -«Роботи») на наданих замовником сільськогосподарських полях/угіддях (що перебувають у користуванні замовника на праві постійного користування).

Наявність у спірному договорі умов про строковість, платність та виконання робіт на відповідних земельних ділянках не змінює правової природи такого договору, як договору підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт. Суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою оспорюваний договір є саме договором підряду, а не договором оренди земельної ділянки, що свідчить про помилковість доводів прокурора щодо удаваності спірного правочину.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про те, що вимога прокурора про визнання недійсним договору підряду №14-08/2020/Г-77 від 14.08.2020 на виконання механізованих сільськогосподарських робіт укладений між ДП "Підприємство кримінально-виконавчої служби України (№130)" та ФГ "Натон"є такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частин першої, третьої статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Прокурором не доведено належними та допустимими доказами підстав визнання договору підряду на виконання механізованих сільськогосподарських робіт недійсним, у зв`язку з чим суд відмовляє прокурору в задоволенні позовної заяви.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує питання розподілу між сторонами судових витрат.

Частиною 1 статті 123 ГПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Нормою статті 129 ГПК України встановлено, що судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, враховуючи відмову в задоволенні позову, судовий збір сплачений прокурором при зверненні до суду з даним позовом, суд покладає на прокурора.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 129, 130, 194-220, 233, 236-238, 240, 241, Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити в задоволенні позову.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 256, ст. 257 ГПК України).

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано 30.11.2021.

Суддя В.Л. Котельницька