ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2021 року м. ЧернівціСправа № 926/1971/21

За позовом фізичної особи - ОСОБА_1 , м. Чернівці

до Житлово-будівельного кооперативу №24, м. Чернівці

про визнання недійсними та скасування рішення загальних зборів членів кооперативу, рішення правління ЖБК та скасування запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу

Суддя О.В. Гончарук

Секретар судового засідання - А.В. Фагурел

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_2 , ОСОБА_1

від відповідача - не з`явився.

Обставини справи: Фізична особа ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Чернівецької області до Житлово-будівельного кооперативу №24 з позовом, в якому просить: визнати недійним та скасувати рішення позачергових загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу №24, оформленого протоколом позачергових загальних зборів членів кооперативу ЖБК №24 від 20.12.2020; визнати недійним та скасувати рішення правління Житлово-будівельного кооперативу №24, оформленого протоколом засідання правління ЖБК №24 від 26.12.2020;скасувати внесений 25.01.2021 державним реєстратором Чернівецької міської ради Заяць В.В. запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу №004005690 (зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою, зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи).

Позовні вимоги позивач обґрунтовує фактом порушення порядку скликання позачергових загальних зборів, неповідомленням позивача про їх проведення, відсутністю кворуму, неможливістю встановлення осіб, що були присутніми на загальних зборах, прийняттям рішень з питань не включених до порядку денного вказаних загальних зборів, неправомочністю засідання правління та іншими обставинами.

Одночасно, позивачем подано клопотання про витребування доказів (вх. № 1972).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 24.05.2021 позовну заяву фізичної особи ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі.

01 червня 2021 року через службу діловодства Господарського суду Чернівецької області від позивача надійшла заява (вх. № 2278) про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 07.06.2021 відкрито провадження у справі з призначенням її до розгляду у підготовчому засіданні на 08.07.2021 та зобов`язано відповідача надати суду: перелік членів Житлово-будівельного кооперативу №24 із зазначенням їх прізвищ, імен та по батькові, а також номери квартир, власниками яких вони являються (станом на момент подання даного клопотання); перелік членів Житлово-будівельного кооперативу №24 із зазначенням їх прізвищ, імен та по батькові, а також номери квартир, власниками яких вони являються (станом на 20.12.2020 р.); належним чином посвідчену копію Рішення загальних зборів членів ЖБК №24 про обрання та затвердження кількісного складу членів правління Житлово-будівельного кооперативу №24 (до 20.12.2020р.) оформленого відповідним Протоколом загальних зборів членів ЖБК №24; належним чином посвідчену копію Статуту ЖБК №24, діючого на момент 20.12.2020р.; належним чином посвідчені копії Протоколів загальних зборів членів ЖБК №24 за період з 2020 по 2021 роки; належним чином посвідчені копії протоколів засідань правління ЖБК №24 за період з 2020 по 2021 роки.

Разом з тим, 08.07.2021 підготовче засідання не відбулося, у зв`язку з перебуванням судді Гончарука О.В. у відпустці.

Ухвалою суду від 02.08.2021 підготовче засідання призначено на "31" серпня 2021 року.

Ухвалою суду від 31.08.2021 підготовче засідання відкладено на "28" вересня 2021 року.

Підготовче засідання 28.09.2021 не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Гончарука О.В.

Ухвалою від 11.10.2021 призначено підготовче засідання на "02" листопада 2021 року.

Ухвалою суду від 02.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.11.2021.

У судове засіданні 23.11.2021 представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання.

Згідно з ч.1 ст. 202 статті Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки п.1 ч.3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи, що представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, у встановлений законом строк не подав до суду відзив на позов, суд вважає, що у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами без участі відповідача відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Крім цього, щодо повернутих з дійсної адреси відповідача поштових відправлень господарського суду з ухвалами про відкриття провадження у справі, про відкладення судових засідань та інших, слід зазначити таке.

Згідно з пунктами 3, 4, 5 частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою "Вручити особисто", рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 99 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

Системний аналіз статей 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічна позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19).

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Оскільки в матеріалах справи відсутні підтвердження наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

При цьому, за змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Присутній у судовому засіданні 23.11.2021 позивач та його представник наполягають на задоволенні позову з підстав, зазначених у позовній заяві.

Заслухавши позивача, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини у справі, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши в сукупності надані докази, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суд встановив наступне.

Позивачка - ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ленінським РВ УМВС України в Чернівецькій області 26.10.1998 року, РН0КІ1П: НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_1 ) є власником квартири за АДРЕСА_2 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності на квартиру від 16.05.2002, виданим Виконавчим комітетом Чернівецької міської ради на підставі Рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради №284/9 від 1 6.04.2002.

ОСОБА_1 займала посаду голови правління ЖБК №24, проте, внаслідок оскаржуваних у цій справі рішень, з зазначеної посади позивачку звільнено.

Так, у відповідності до протоколу позачергових загальних зборів членів кооперативу ЖБК №24 від 20.12.2020, загальними зборами прийнято рішення, зокрема про зобов`язання голову правління ЖБК №24 ОСОБА_1 прозвітувати про свою роботу; зобов`язати голову ЖБК №24 надати раніше не надані документи для підтвердження всіх коштів наявних на рахунках ЖБК №24; затвердження складу правління ЖБК №24: ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 ; ОСОБА_18 ; ОСОБА_19 .

Також, в матеріалах справи міститься копія протоколу засідання правління ЖБК №24 від 26.12.2020, на якому правлінням прийнято рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади голови правління ЖБК №24, у зв`язку із неналежним виконанням своїх посадових обов`язків, з 04 січня 2021 року; обрання головою правління ЖБК №24 ОСОБА_12 , з 05 січня 2021 року; зобов`язання ОСОБА_1 , надати статутні, банківські та інші документи щодо діяльності ЖБК №24, а також печатку кооперативу до 05 січня 2021 року.

Зі змісту протоколу позачергових загальних зборів членів кооперативу ЖБК №24 від 20.12.2020 убачається, що загальні позачергові збори 20 грудня 2020 року скликані на вимогу ревізійної комісії. У протоколі зазначається, що загальна кількість членів кооперативу становить 100 осіб, а присутніми на зборах членів кооперативу - 56 осіб про що складено відповідний реєстр.

На підставі прийнятих оскаржуваних у цій справі рішень, 25.01.2021 державним реєстратором Чернівецької міської ради внесено запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу за №004008690, а саме щодо зміни керівника або відомостей про керівника юридичної особи.

За змістом положень статті 167 Господарського кодексу України корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 Господарського кодексу України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до ЦК України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

Господарською діяльністю у Господарському кодексі України вважається діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Цей Кодекс розрізняє господарську діяльність, яка має на меті отримання прибутку (підприємництво) і некомерційну господарську діяльність, яка здійснюється без такої мети (стаття 3).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 Господарського кодексу України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 Господарського кодексу України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 Господарського кодексу України).

Зазначені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За змістом положень статей 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію" кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Таким чином, кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

Згідно з положеннями статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Відповідно, члени обслуговуючого кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 01.10.2019 у справі №910/7554/18, від 17.12.2019 № 904/4887/18.

Таким чином, враховуючи зазначену правову позицію, спір у даній справі виник з корпоративних відносин.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; - позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму (статей 59, 60 Закону України "Про господарські товариства", статей 41, 42 Закону України "Про акціонерні товариства", статті 15 Закону України "Про кооперацію"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (частини 6 статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства"); - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах (ч. 5 ст. 61 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів ТОВ (ч. 6 ст. 60 Закону України "Про господарські товариства"); - відсутність протоколу загальних зборів АТ, підписаного головою і секретарем зборів (ст. 46 Закону України "Про акціонерні товариства").

Статтею 15 Закону України "Про кооперацію" та пунктом 8.3. Статуту Кооперативу передбачено, що про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

При цьому, судом встановлено, що положеннями Статуту не передбачено чіткого порядку повідомлення учасника Кооперативу про проведення зборів учасників.

Обраний особою, що скликає загальні збори учасників товариства, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. У випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється (така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 916/2584/18, від 06.02.2020 у справі №906/307/19).

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з частиною 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що відповідачем не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того, що позивачку було повідомлено про проведення загальних зборів саме за тим порядком денним за яким приймались оскаржувані рішення.

Відтак, відповідачем було порушено порядок підготовки та проведення загальних зборів Кооперативу, які відбулись 20.12.2020, що є безумовною підставою для визнання недійсними, прийнятих на цих зборах рішень, а відтак, позивач правомірно звернувся до суду з вимогою про визнання недійним рішення позачергових загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу №24, оформленого протоколом позачергових загальних зборів членів кооперативу ЖБК №24 від 20.12.2020.

Щодо рішення правління ЖБК №24, оформленого протоколом засідання правління ЖБК №24 від 26.12.2020, то, враховуючи, що судом встановлено недійсність рішень позачергових загальних зборів, оформлених протоколом №24 від 20.12.2020, у тому числі рішень про затвердження складу правління у кількості 17 осіб, виключення зі складу правління ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та голови правління Костащук Світлани Кузьмівни, то зазначене рішення також слід визнати недійсним.

Відтак, інша похідна вимога - про скасування внесеного 25.01.2021 державним реєстратором Чернівецької міської ради Заяць В.В. запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу щодо зміна керівника, також підлягає задоволенню.

За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 4, 5, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійним та скасувати рішення позачергових загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу №24, оформленого протоколом позачергових загальних зборів членів кооперативу ЖБК №24 від 20.12.2020.

3. Визнати недійним та скасувати рішення правління Житлово-будівельного кооперативу №24, оформленого протоколом засідання правління ЖБК №24 від 26.12.2020.

4. Скасувати внесений 25.01.2021 державним реєстратором Чернівецької міської ради Заяць В.В. запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу №004005690 (зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою, зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи).

5. Стягнути з Житлово-будівельного кооперативу №24 (58018, м. Чернівці, вул. Полетаєва Федора, буд.23, код 21418330) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 4540 грн судового збору.

6. Після набрання рішенням суду законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/

Повне судове рішення складено 02.12.2021.

Суддя О.В. Гончарук