ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви за нововиявленими обставинами

23.11.2021м. ДніпроСправа № 904/2980/20

Суддя Мартинюк С.В., розглянувши матеріали за заявою ГУ ДПС у Київській області про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали господарського суду від 12.08.2020, постанови від 17.11.2020 та ухвали від 09.03.2021 у справі

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Річ Таун Ірпінь", м. Ірпінь

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрейд Сервіс", м. Дніпро

про визнання банкрутом

Представники:

Від ГУ ДПС у Київській області: Вірчак В.Г., представник;

Ліквідатор ТОВ "Будтрейд Сервіс": Шиман Є.О.;

Інші учасники провадження по справі у судове засідання не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

04.06.2020 ТОВ "Річ Таун Ірпінь" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про порушення провадження у справі про банкрутство, на підставі ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.08.2020 прийнято заяву ТОВ "Річ Таун Ірпінь", м. Ірпінь про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Будтрейд Сервіс", м. Дніпро до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 відкрито провадження у справі №904/2980/20 за заявою ТОВ "Річ Таун Ірпінь" про визнання банкрутом ТОВ "Будтрейд сервіс" та призначено розпорядником майна ТОВ "Будтрейд сервіс" арбітражного керуючого Різника Олександра Юрійовича.

Постановою господарського суду від 17.11.2020 боржника визнано банкрутом, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Шимана Є.О.

Ухвалою господарського суду від 09.03.2021 затверджено ліквідаційний баланс та звіт ліквідатора, юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю "Будтрейд Сервіс" (49069, м.Дніпро, вул. Січових Стрільців, б.81, оф.26; ідентифікаційний код юридичної особи: 37563935). ліквідовано, провадження у справі №904/2980/20- закрито.

13.10.2021 до господарського суду від Головного управління ДПС у Київській області надійшла заява про перегляд рішень за нововиявленими обставинами у справі №904/2980/20.

Ухвалою господарського суду від 18.10.2021 заяву Головного управління ДПС у Київській області про перегляд ухвал господарського суду за нововиявленими обставинами залишено без руху.

26.10.2021 до господарського суду від Головного управління ДПС у Київській області надійшла заява про усунення недоліків у справі.

Ухвалою господарського суду від 28.10.2021 відкрито провадження з перегляду ухвали господарського суду від 12.08.2020, постанови від 17.11.2020 та ухвали від 09.03.2021 у справі №904/2980/20 за нововиявленими обставинами; заяву про перегляд ухвали господарського суду від 12.08.2020, постанови від 17.11.2020 та ухвали від 09.03.2021 у справі №904/2980/20 призначено до розгляду у судовому засіданні на 23.11.2021.

18.11.2021 до господарського суду надійшли пояснення гр. ОСОБА_1 , з яких вбачається, що до Головного управління ДПС у Київській області із заявою, на яку посилається останній, як на підставу для перегляду ухвал за нововиявленими обставинами, не звертався, а відомості зазначені в заяві Головного управління ДПС у Київській області не відповідають дійсності.

22.11.2021 до господарського суду від ліквідатора ТОВ "Будтрейд Сервіс" надійшов відзив на заяву Головного управління ДПС у Київській області про перегляд ухвал господарського суду за нововиявленими обставинами, в задоволенні заяви просить відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 Господарського процесуального кодексу України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

Згідно з ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті. Розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою, якщо рішення, що переглядається, ухвалено відповідно палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою.

Розглянувши заяву Головного управління ДПС у Київській області про перегляд за нововиявленими обставинами ухвал по справі №904/2980/20, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частиною 4 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

У даному випадку, заявник як на нововиявлену обставину посилається на лист директора ТОВ «Будтрейд Сервіс» ОСОБА_1, який надійшов на адресу контролюючого органу, в якому останній вказав, що на нього була переписана фірма, як на фіктивного директора, а він особисто ніякої діяльності не здійснював та жодних договорів не укладав. Таким чином, на думку заявника, такі обставини є підставою для скасування ухвали від 12.08.2020, постанови від 17.11.2020 та ухвали від 09.03.2021 у справі про банкрутство ТОВ «Будтрейд Сервіс».

Суд зазначає, що перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов:

- по-перше, їх існування на час розгляду справи,

- по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи,

- по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Відповідно до частини першої статті 3 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи, як зазначено в преамбулі, встановлюються нормами Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУПБ).

Згідно зі статтею 2 КУПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 8 КУПБ право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор. Провадження у справі про банкрутство відкривається господарським судом за заявою боржника також у разі загрози його неплатоспроможності.

Порядок подання заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, а також перелік документів, які мають бути додані до вказаної заяви, визначені статтею 34 КУПБ.

За змістом частини першої статті 35 КУПБ у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу, в якій, серед іншого, зазначається дата проведення підготовчого засідання суду. Також ухвалою про прийняття заяви про відкриття провадження у справі господарський суд має право вирішити питання про зобов`язання заявника, боржника та інших осіб надати суду додаткові відомості, необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 39 КУПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно. У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

Завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог заявника (заявників) на предмет відповідності таких вимог поняттю «грошового зобов`язання» боржника перед ініціюючим кредитором; встановлення наявності спору про право; встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі.

Відповідно до частини другої статті 35 КУПБ підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14 днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.

Зважаючи на обмеження строку проведення підготовчого засідання та стандартів доказування, які суд може використати на цій стадії процесу, подані кредитором до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство докази на підтвердження обґрунтованості вимог до боржника мають переконливо свідчити про відсутність спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора та про наявність порушеного (невиконаного) господарсько-правового зобов`язання.

Відсутність спору про право, в розрізі процедури банкрутства, полягає у відсутності неоднозначності стосовно вирішення питань щодо суті (предмету) зобов`язання, підстави виникнення зобов`язання, суми зобов`язання та структури заборгованості, а також строку виконання зобов`язання тощо.

Методом встановлення таких фактів є дослідження господарським судом відзиву боржника, заслуховування пояснень представника боржника або дослідження Єдиного реєстру судових рішень, відомості з якого відкритими та загальнодоступними, на предмет наявності на розгляді іншого суду позову боржника до ініціюючого кредитора з питань, що зазначені вище.

Правова позиція аналогічного змісту викладена Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду в постановах від 13.08.2020 у справі № 910/4658/20, від 15.10.2020 у справі № 922/1174/20, від 16.09.2020 у справі № 911/593/20.

Справу № 904/2980/20 відкрито за заявою ТОВ «Річ Таун Ірпінь» та жодних підстав для відмови у відкритті Господарським судом Дніпропетровської області встановлено не було.

Визнаючи боржника банкрутом, суд має встановити його неоплатність, тобто недостатність майна для задоволення вимог кредиторів, у зв`язку з чим з`ясувати його актив і пасив та зіставити відомості щодо обох величин. Рішення суду не може ґрунтуватись лише на клопотанні комітету кредиторів. Розмір пасиву боржника підлягає визначенню відповідно до затвердженого судом в порядку ст. 47 Кодексу реєстру вимог кредиторів. Звіт розпорядника майна про фінансово-майновий стан божника має містити відомості про актив боржника. Такий звіт має бути предметом розгляду зборів кредиторів (комітету кредиторів), на підставі якого кредитори приймають рішення про введення наступної судової процедури. У подальшому відомості про фінансово-майновий стан боржника (актив) має бути предметом розгляду в судовому засіданні у справі про банкрутство. Якщо встановлення пасиву боржника відбувається у попередньому засіданні суду, то остаточна правова оцінка активу і пасиву боржника та можливість відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом надається у підсумковому засіданні суду з огляду на перебування провадження у справі у процедурі розпорядження майном боржника (Правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 14.04.2021 у справі № 904/1693/19).

Положеннями ст. 49 Кодексу визначено, що при закінченні процедури розпорядження майном боржника на збори кредиторів покладено обов`язок визначитися з переходом до наступної судової процедури. При цьому законодавцем надано право суду (ч. 4 ст. 49 Кодексу) навіть за відсутності відповідного рішення зборів кредиторів боржника, але за наявності певних обставин (після закінчення термінів, визначених Кодексом щодо тривалості процедури розпорядження майном, за наявності ознак банкрутства та за відсутності пропозицій щодо санації боржника) прийняти постанову про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури за власною ініціативою (Правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 22.04.2021 у справі № 918/420/16).

Враховуючи відсутність активів у ТОВ «Будтрейд Сервіс» та наявність кредиторської заборгованості відсутні підстави для скасування постанови від 17.11.2020.

Частиною першою ст.65 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що після завершення всіх розрахунків з кредиторами ліквідатор подає до господарського суду звіт та ліквідаційний баланс, до якого додаються: відомості за результатами інвентаризації майна боржника та перелік ліквідаційної маси; відомості про реалізацію об`єктів ліквідаційної маси з посиланням на укладені договори купівлі-продажу; копії документів, що підтверджують відчуження активів боржника під час ліквідаційної процедури (у тому числі протоколи про проведення аукціону, договори купівлі-продажу, акти приймання-передачі майна, акти про придбання майна на аукціоні тощо); реєстр вимог кредиторів з даними про розміри погашених вимог кредиторів; документи, що підтверджують погашення вимог кредиторів; довідка архівної установи про прийняття документів, які відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню; для акціонерних товариств - розпорядження про скасування реєстрації випуску акцій, видане Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку; для емітентів боргових цінних паперів - звіт про результати погашення цінних паперів. Про час і місце судового засідання, в якому мають розглядатися звіт і ліквідаційний баланс, господарський суд повідомляє ліквідатора та кредиторів. Обов`язком ліквідатора є здійснення всієї повноти дій, спрямованих на виявлення та повернення активів боржника. Господарський суд після заслуховування звіту ліквідатора та думки кредиторів постановляє ухвалу про затвердження звіту ліквідатора та ліквідаційного балансу.

Якщо за результатами ліквідаційної процедури після задоволення вимог кредиторів не залишилося майна, господарський суд виносить ухвалу про ліквідацію юридичної особи - банкрута. Копія цієї ухвали надсилається державному реєстратору для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи - банкрута, а також власнику майна (ч. 2 ст.65 Кодексу України з процедур банкрутства).

Звіт ліквідатора та ліквідаційний баланс є підсумковими документами, які підтверджують належне проведення ліквідатором всіх необхідних заходів ліквідаційної процедури, вчинення адекватних дій щодо виявлення кредиторів та активів боржника, за результатами розгляду яких суд приймає ухвалу про ліквідацію боржника та закриття провадження у справі.

Отже, Кодексом України з процедур банкрутства передбачена певна сукупність дій, яку необхідно вчинити ліквідатору в ході ліквідаційної процедури та перелік додатків, які додаються до звіту ліквідатора і є предметом дослідження в судовому засіданні за підсумками ліквідаційної процедури, що проводиться за участю кредиторів (комітету кредиторів); подання звіту та ліквідаційного балансу здійснюється ліквідатором за наслідком всіх проведених ним дій в ході ліквідаційної процедури. Обов`язком ліквідатора є здійснення всієї повноти заходів спрямованих на виявлення активів боржника, при цьому ні у кого не повинен виникати обґрунтований сумнів, щодо їх належного здійснення.

Принцип безсумнівної повноти дій ліквідатора встановлює, зокрема, критерій обґрунтованості сумнівів щодо повноти дій ліквідатора, таким чином покладає на особу, яка має обов`язок обґрунтовувати, що саме не вчинив ліквідатор і як це вплинуло на результат формування ліквідаційної маси.

Аналогічні висновки викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.06.2018 у справі № 904/4863/13, від 28.11.2019 у справі № 904/6144/16, від 10.12.2020 у справі №916/95/18.

Враховуючи вищевикладене, при прийнятті рішень про відкриття провадження у справі, визнання боржника банкрутом та закриття провадження у справі, господарським судом було проаналізовано безпосередньо первинні документи, на підставі яких виникли грошові вимоги до боржника, внаслідок чого було відкрито провадження по справі, а в подальшому фінансово - господарську діяльність останнього та звіт ліквідатора. Тобто, прийняті судом рішення ґрунтуються не на підставі пояснень директора. В той же час, суд враховує, що підпис директора ТОВ «Будтрейд Сервіс» ОСОБА_1 на листі, який надійшов на адресу контролюючого органу, не завірений нотаріально, а відтак його не можна вважати належним та допустимим доказом.

Як було вищезазначено, 18.11.2021 до господарського суду надійшли пояснення гр. ОСОБА_1 , з яких вбачається, що до Головного управління ДПС у Київській області із заявою, на яку посилається останній, як на підставу для перегляду ухвал за нововиявленими обставинами, не звертався, а відомості зазначені в заяві Головного управління ДПС у Київській області не відповідають дійсності.

Враховуючи те, що пояснення ОСОБА_1 (лист поданий до Головного управління ДПС у Київській області та лист, який подано до господарського суду) суперечать один одному за змістом, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилися, а відтак господарський суд не приймає останні в якості належних та допустимих доказів по справі.

Тож, нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

Водночас нововиявленими можуть бути визнані лише істотно значимі, суттєві обставини, тобто такі обставини, обізнаність суду стосовно яких у розгляді справи забезпечила б прийняття цим судом іншого рішення.

Прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі "Попов проти Молдови" № 2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Проте заява про перегляд рішень у справі № 904/2980/20 за нововиявленими обставинами, не містить будь- яких обгрунтованих доводів про неможливість отримання такої інформації під час розгляду справи у суді першої інстанції.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «міг дізнатись», що містяться в статті 320 ГПК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про обставини, а тому доведення факту, через який Заявник не знав про існування саме цієї обставини, яка мала значення для розгляду судової справи, недостатньо.

Заявник повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про такі обставини, що також випливає із загального правила, встановленого статтею 70 ГПК України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06.03.2018 у справі № 2а-23903/09/1270 та постанові від 03.04.2018 у справі № 477/1012/14-а.

Суд зазначає, що відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" заява № 52854/99, "Устименко проти України" (заява № 32053/13).

Відповідно до п.72 рішення Європейського Суду з прав людини від 25.07.2002 у справі "Совтрансавто-Холдинг" проти України" (заява № 48553/99) зазначено:

"Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції ( 995_004 ), яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів."

Посилання, що одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду мається міститься і у справах Європейського суду з прав людини "Брумареску проти Румунії", "Салов проти України" та інші.

У справі Рябих проти Росії (рішення від 24.07.03., п.52) Європейський суд постановив: правова певність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Втім, заява Головного управління ДПС у Київській області про перегляд рішень у справі №904/2980/19 за нововиявленими обставинами фактично спрямована на повторний розгляд справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 325 Господарського процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 325 ГПК України).

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні заяви Головного управління ДПС у Київській області про перегляд рішень за нововиявленими обставинами у справі №904/2980/20 та рішення суду залишає в силі.

Керуючись ст.ст. 233, 234, 235, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Головного управління ДПС у Київській області заява про перегляд рішень за нововиявленими обставинами у справі №904/2980/20 відмовити повністю.

2. Ухвалу господарського суду від 12.08.2020, постанову від 17.11.2020 та ухвалу від 09.03.2021 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили 23.11.2021 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 29.11.2021

Суддя С.В. Мартинюк