ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2021м. ДніпроСправа № 904/8153/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Колісника І.І.

розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу

за позовом Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія", м. Київ

про стягнення 148 360,87 грн.

СУТЬ СПОРУ:

Криворізька міська рада звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" 148360,87 грн, з яких: 142888,74 грн - сума основного боргу, 5472,13 грн - пеня.

Судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2270,00 грн позивач просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, кадастровий номер :06:066:0025, у період з 01.01.2020 по 09.09.2020 відповідно до договору оренди № 2019374 від 19.09.2019 (державна реєстрація права оренди земельної ділянки від 19.09.2019), внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у сумі 142888,74 грн.

Позивач зазначає, що пунктом 11 договору сторони встановили, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору у випадках, передбачених законодавством та цим договором. Зокрема, пунктом 7 договору сторони погодили, що у 2019 році річна орендна плата вноситься у грошовій формі та на момент укладення договору становить 132123,13 грн за ставкою 0,9% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 № 2816 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міст Кривого Рогу у 2019 році". У наступних роках розмір річної орендної плати визначається згідно з Податковим кодексом України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік.

Згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданим Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 25.05.2019 за № 335599, нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 27562,00 кв.м з кадастровим номером :06:066:0025 по вул. Гірничорятувальна, 23 у м. Кривому Розі, що віднесена до категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення (секція J 11.02), становить 14 680 348,06 грн. Розмір ставки орендної плати в місті Кривому Розі для земель промисловості з відповідним кодом (11.02) у 2020 році становив 2,5% від нормативної грошової оцінки земель міста згідно з рішенням Криворізької міської ради від 26.06.2019 № 3897 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році". Відтак, за розрахунком позивача за спірний період з 01.01.2020 по 09.09.2020 розмір плати за користування відповідною земельною ділянкою становить 223263,64 грн, з яких відповідачем сплачено 80374,90 грн. Недоплаченими залишаються 142 888,74 грн.

Ухвалою суду від 30.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами; відповідачу для подання відзиву на позов встановлено 15-тиденний строк з дня отримання ухвали.

У відзив на позовну заяву, що надійшов на адресу суду 20.10.2021, відповідач просить суд відмовити у позовних вимогах у повному обсязі. Відповідач не погоджується з обставинами, наведеними позивачем в обґрунтування позовних вимог та правовими підставами позову.

Зокрема, відповідач не погоджується з твердженням позивача, що у період з 01.01.2020 по 09.09.2020 орендна плата сплачувалася не в повному обсязі, оскільки в розділі "Орендна плата" та безпосередньо в пунктах 7, 11 договору відсутня умова договору, відповідно до якої, у разі прийняття Криворізькою міською радою нових ставок плати за землю, змінюється розмір орендної плати. Тому, на думку відповідача, позивач добросовісно помиляється, вважаючи, що пунктом 11 договору автоматично змінюються умови договору щодо розміру орендної плати. Крім того, відповідач наголошує на тому, що пункт 11 договору є нікчемним, оскільки суперечить вимогам статті 30 Закону України "Про оренду землі", бо передбачає зміну умов договору, а саме зміну розміру орендної плати за землю, без внесення змін до договору оренди землі, а відповідно до законодавства неможливо посилатись на зміну умов договору, в тому числі зміну орендної плати за землю, без внесення відповідних змін до договору. Тож, відповідач вважає, що позивачем не доведено наявності визначених статтею 30 Закону України "Про оренду землі" умов, які підтверджують зміну умов договору. Із поданих до суду доказів не вбачається, що зміна умов договору відбулась. Відтак, на думку відповідача, позивач не вправі посилатися та застосовувати ставку орендної плати за землю у розмірі 2,5% у зв`язку з відсутністю у договорі оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019 або у додатковій угоді до нього пункту, яким передбачається зміна розміру орендної плати за землю у 2020 році з 0,9% на 2,5%.

Також відповідач указує на те, що за основу розрахунку орендної плати за землю беруться дані про нормативну оцінку конкретної земельної ділянки та ставки орендної плати. Проаналізувавши витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області №335599 від 25.05.2019, відповідачем виявлено низку помилок, а саме: у відомостях щодо місця розташування земельної ділянки та у відомостях щодо коефіцієнту Кф, який характеризує функціональне використання земельної ділянки.

Разом із відзивом від відповідача надійшла заява про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, а саме:

- Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, оскільки заявлений позивачем до стягнення розмір орендної плати базується на витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданому Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 25.05.2019 за № 335599 з допущеними помилками;

- Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якого знаходиться перелік орендарів, з якими укладено договори оренди землі на 2020 рік та інформація щодо внесення змін до договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019.

Необхідність залучення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру відповідач обґрунтовує: можливістю вказаної служби компетентно надати відповіді та роз`яснити порядок формування розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки та процедуру складання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки; причини допущених помилок у виданому Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 25.05.2019 № 335599. На думку відповідача встановлений ними розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки може вплинути на права та обов`язки відповідача щодо сплати орендної плати за землю.

Обгрунтовуючи необхідність залучення до участі у справі Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідач зазначає, що рішення у цій справі може вплинути на права та обов`язки Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо відповідача, оскільки у разі прийняття рішення не на користь відповідача у державної податкової служби будуть підстави для проведення позапланової податкової перевірки щодо нарахування та сплати податкових зобов`язань з орендної плати за землю та для оформлення податкового повідомлення-рішення з нарахуванням відповідних штрафних санкцій.

Не погодившись із запереченнями відповідача, позивач подав відповідь на відзив, яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 28.10.2021. Позивач указує на помилковість тверджень відповідача щодо порядку внесення змін до укладеного між сторонами договору, а саме не інакше як через укладення додаткової угоди до нього. Позивач зазначає, що згідно з чинним законодавством та усталеною практикою в договорах оренди землі слово "переглядається" розуміється як "змінюється". Тож, оскільки в договорі, з урахуванням додаткової угоди, сторони встановили, що зміна орендної плати здійснюється без внесення змін до договору, то зміна здійснюється автоматично без укладення додаткової угоди до договору. На підтвердження своєї позиції позивач посилається на аналогічний щодо цього висновок Верховного Суду, наведений у постановах від 09.09.2020 у справі № 904/2218/19, від 27.01.2021 у справі № 904/2581/19, стосовно тлумачення подібних умов договору оренди земельної ділянки, укладеного з Криворізькою міською радою.

На думку позивача наведене обґрунтування спростовує висновки відповідача щодо необхідності залучення третьою особою на стороні позивача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. З урахуванням приписів статті 50 Господарського процесуального кодексу України позивач вважає, що рішення господарського суду не може вплинути на права та обов`язки ГУ ДПС України у Дніпропетровській області.

З огляду на автоматичний перегляд розміру орендної плати без внесення змін до договору, позивач вважає неправильним тлумачення відповідачем умов пункту 11 договору.

Щодо тверджень відповідача про наявність неправильних відомостей у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданого Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 25.05.2019 за № 335599, позивач зазначає, що в контексті спірних правовідносин адреса земельної ділянки не має визначального значення, оскільки основним її ідентифікатором є кадастровий номер, який співпадає. Також позивач указує на те, що відповідачем необґрунтовано, на основі нерелевантного акта, оспорюється величина Кф "2,5", визначена у витягу. За твердженням позивача у спірних правовідносинах не підлягає застосуванню Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, на який посилається відповідач і згідно з яким Кф становить "1,2". Цей порядок визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів після 01.01.2017, тоді як датою проведення нормативної грошової оцінки у місті Кривому Розі, затвердженої рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" є 2014 рік. Відповідно, проводилась вона за процедурою, яка діяла до набрання чинності наказом № 489. Тому у витязі вірно відображено КФ "2,5", як для земель комерційного використання, визначений відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11. Зважаючи на те, що формування витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється в автоматичному режимі (за допомогою електронної програми) без впливу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, позивач наголошує на відсутності необхідності залучення Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру до участі у цій справі третьою особою, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Також позивач наголошує на тому, що розрахунок розміру річної орендної плати у сумі 367008,70 грн є правильним, законним, обґрунтованим та відповідає умовам договору, а звідси правильним є і розмір пені, заявлений позивачем до стягнення на підставі здійсненого ним розрахунку. Врахування рішення Криворізької міської ради від 26.06.2019 № 3897 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році" є обов`язком відповідача й ухилення ним від взятих на себе зобов`язань не допускається.

У запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву, що надійшли на адресу суду засобами поштового зв`язку 08.11.2021, відповідач не погоджується з доводами позивача з підстав, аналогічних наведеним ним у відзиві, та наполягає на задоволенні його клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб та на відмові у позові.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Між Криворізькою міською радою (далі позивач, орендодавець) та Приватним акціонерним товариством "Українська гірничо-металургійна компанія" (далі відповідач, орендар) укладено договір оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019 (далі договір).

За умовами пунктів 1, 2 цього договору орендодавець на підставі рішення міської ради від 26.06.2019 № 3925 "Про поновлення договорів оренди земельних ділянок юридичним особам" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, енергетики, оборони та іншого призначення для розміщення комплексу з кадастровим номером :06:066:0025, яка розташована на вул. Гірничорятувальна, 23а, б, в, г у Саксаганському районі м. Кривого Рогу, загальною площею 2,7562 га.

Згідно з пунктом 3 договору на земельній ділянці розміщені об`єкти нерухомого майна: комплекс відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.12.2014 № 31568634, № запису про право власності 8222462, реєстраційний № об`єкта нерухомого майна 10.

Пунктом 5 договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 24.05.2019 № 97-4-0.22-1565/165-19 становить 14 680 348,06 грн.

Договір укладено терміном до 14.07.2024 (пункт 6 договору).

Відповідно до пункту 7 договору річна орендна плата за землю у 2019 році вноситься у грошовій формі та на момент укладення договору становить 132123,13 грн за ставкою 0,9% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 № 2816 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міст Кривого Рогу у 2019 році". У наступних роках розмір річної орендної плати визначається згідно Податкового кодексу України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік.

Пунктом 8 договору визначено, що розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється з проведенням щорічної індексації та на підставі інших вимог чинного законодавства. Орендар самостійно зобов`язується щорічно відповідно до інформації Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладення або зміни умов договору чи продовження його дії. Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору.

Згідно з пунктом 10 договору орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою. Строки платежу не є сталими і можуть змінюватися відповідно до вимог чинного законодавства України.

Пунктом 11 договору передбачено, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни граничних розмірів орендної плати за землю, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами;

- зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки;

- в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором.

За змістом пункту 12 договору у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня у розмірі 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України за кожний календарний день прострочення у його сплаті, включаючи день такого погашення.

Відповідно до пункту 28 договору зміна його умов здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін (окрім умов, вказаних у розділі "Орендна плата" цього договору). У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір вирішується у судовому порядку).

За змістом пункту 29 договору його дія припиняється у разі:

- закінчення строку, на який його було укладено;

- викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності порядку, встановленому законом;

- ліквідації юридичної особи орендаря.

Договір припиняється також і в інших випадках, передбачених законодавством України.

Згідно з пунктом 32 договору перехід права власності на нерухоме майно, розташоване на орендованій земельній ділянці, до іншої особи є підставою для зміни або розірвання договору.

Як убачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 182032921 від 23.09.2019, за відповідачем 19.09.2019 на підставі договору оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019 було зареєстровано право оренди земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га зі строком дії до 14.07.2024 (номер запису про інше речове право 33345070). Цільове призначення земельної ділянки: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (а.с. 19-20).

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га 14 680 348,06 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи витягом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 335599 від 24.05.2019 (вих. № 97-4-0.22-1565/165-19 від 24.05.2019) (а.с. 24).

Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу затверджено рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 (а.с. 39).

Криворізькою міською радою 26.06.2019 прийнято рішення № 3897 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році" (далі рішення № 3897), у Додатку 2 до якого визначені ставки орендної плати за землю (а.с. 40 - 45). За кодом 11.02 (землі промисловості) Додатку 2 до вказаного рішення ставка орендної плати за землю на території м. Кривого Рогу для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості у 2020 році становить 2,5% від нормативної грошової оцінки земель міста (а.с.43).

Відповідно до повідомлення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (лист № 22-28-0.222-171/2-21 від 06.01.2021) про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік значення коефіцієнта нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2020 рік становить 1,0 (а.с. 27).

Отже, річний розмір орендної плати за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га у 2020 році становить 367008,70 грн (14680348,06 (нормативна грошова оцінка земельної ділянки) х 2,5% = 367008,70) та 30584,06 грн у місяць (367008,70/12 = 30584,06).

Згідно з інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, наданою на запит Департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради (лист № 6391/5/04-36-04-11-09 від 23.03.2021) щодо задекларованих та сплачених сум податкових зобов`язань з орендної плати за землю відповідач задекларував та сплатив за період січень 2020 року січень 2021 року орендну плату за землю в сумі 132123,13 грн із розрахунку 11010,27 грн за місяць, без урахування березня 2020 року (а.с. 25-26).

Зі змісту акта обстеження земельної ділянки, кадастровий номер :06:066:0025, складеного 14.07.2021 представниками відділу моніторингу землекористування управління земельних відносин департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради, вбачається, що рішенням міської ради від 23.12.2020 № 158 ПрАТ "Українська гірничо-металургійна компанія" припинено договір оренди земельної ділянки (акт повернення від 09.03.2021). Пунктом 2 цього рішення ТОВ "Полісся Метал" надано в орендне користування зазначену земельну ділянку (а.с. 33).

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (витяг № 254612844 від 27.04.2021) за Товариством з обмеженою відповідальністю "Полісся Метал" 10.09.2020 на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна № 2615 від 10.09.2020 зареєстровано право власності на комплекс будівель, розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Гірничорятувальна, будинок 23 а, б, в, г (а.с. 31-32).

Отже, з 10.09.2020 відповідач припинив користування земельною ділянкою кадастровий номер :06:066:0025 у зв`язку з набуттям та реєстрацією у визначеному законом порядку за Товариством з обмеженою відповідальністю "Полісся Метал" права власності на об`єкт нерухомого майна, розміщеного на цій земельній ділянці.

У період з 01.01.2020 по 09.09.2020 (далі спірний період) орендна плата за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, вносилась відповідачем не в повному обсязі. Так, за спірний період відповідач згідно з інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області задекларував та сплатив 80374,90 грн ((11010,26 грн х 7 місяців) + (11010,26 грн/30 днів х 9 днів) = 80374,90 грн) замість належної до сплати суми в розмірі 223263,64 грн ((30584,06 грн х 7 місяців) + (30584,06 грн/30 днів х 9 днів) = 223263,64 грн).

Кількість місяців, за які підлягає сплаті орендна плата протягом спірного періоду, визначена з урахуванням пункту 52-4 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України в редакції Закону України № 540-ІХ від 30.03.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", згідно з яким не нараховується та не сплачується за період з 1 березня по 31 березня 2020 року плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних або юридичних осіб, та використовуються ними в господарській діяльності.

Відтак, за розрахунком позивача, недоплаченою залишилась орендна плата в сумі 142888,74 грн (223263,64 80374,90 = 142888,74).

Позивач 09.07.2021 звернувся до відповідач з претензією щодо неналежного виконання умов договору оренди земельної ділянки, в якій просив у двадцятиденний термін з моменту її отримання погасити наявну заборгованість в загальній сумі 148360,87 грн, що складається із суми боргу з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020 у розмірі 142888,74 грн та нарахованої за порушення грошового зобов`язання пені в сумі 5472,13 грн (а.с. 35 - 37).

Відповідач вимог позивача не виконав. У відповіді на претензію зазначив про відсутність заборгованості з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020, посилаючись при цьому на довідку Державної податкової служби України від 02.04.2021 за № 1740/АП/31-00-13-23, відповідно до якої станом на 02.04.2021 у ПрАТ "Українська гірничо-металургійна компанія" немає податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, іншої заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи (а.с. 38).

Наведені обставини й стали причиною виникнення спору.

Предметом доказування у цій справі є обставини, пов`язані з наявністю підстав щодо сплати відповідачем заборгованості з орендної плати за договором у сумі 142888,74 грн за період з 01.01.2020 по 09.09.2020 та покладення на нього відповідальності у вигляді пені за порушення відповідних грошових зобов`язань.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Згідно зі статтею 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

За змістом положень частини першої статті 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування шляхом укладення договору оренди земельної ділянки.

Статтями 93 Земельного кодексу України та 1 Закону України "Про оренду землі" визначено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.

Відповідно до статті 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Згідно зі статтею 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України) Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше передбачено договором оренди.

За приписами пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році.

Податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця (пункт 287.3 статті 287 Податкового кодексу України).

Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

У пункті 1.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 № 6 "Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають земельних відносин" роз`яснено, що орендна плата за земельну ділянку, яка перебуває державній або в комунальній власності, має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (частина перша статті 21 Закону України "Про оренду землі", підпункт 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України), з іншого - є однією з форм плати за землю як загальнодержавного податку нарівні із земельним податком (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Разом з тим, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є саме договір оренди такої земельної ділянки (частина друга статті 21 Закону України "Про оренду землі", пункт 288.1 статті 288 Податкового кодексу України). У зв`язку з цим та оскільки орендну плату за землю орендар вносить орендодавцеві (статті 21 Закону України "Про оренду землі", стаття 2 Податкового кодексу України), то право на стягнення заборгованості з орендної плати має орендодавець шляхом звернення до відповідного господарського суду в установленому Господарським процесуальним кодексом України порядку.

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України договори та інші правочини є підставами виникнення цивільних прав та обов`язків.

Частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України).

Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами був укладений договір оренди земельної ділянки № 2019374 від 19.09.2019, у пункті 11 якого сторонами узгоджено, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору, зокрема, в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором. За умовами пункту 7 цього договору у наступних роках (мається на увазі після 2019 року) розмір річної орендної плати визначається згідно Податкового кодексу України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік.

Надаючи оцінку тлумаченню сторонами пунктів 7, 11 договору щодо порядку зміни орендної плати (автоматично чи з укладенням додаткової угоди), суд враховує таке.

Згідно зі статтею 637 Цивільного кодексу України тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 цього Кодексу. У разі тлумачення умов договору можуть враховуватися також типові умови (типові договори), навіть якщо в договорі немає посилання на ці умови.

Статтею 213 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами).

На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину.

При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін.

Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до статті 15 Закону України "Про оренду землі" однією з істотних умов договору є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Стаття 23 цього Закону має назву "Зміна орендної плати". В ній зазначено, що орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, переглядається за згодою сторін.

За таких обставин, згідно чинного законодавством та усталеної практики в договорах оренди земельних ділянок слово "переглядається" розуміється як "змінюється". Оскільки в договорі сторони передбачили, що зміна орендної плати здійснюється без внесення змін до договору, то зміна здійснюється автоматично без укладання додаткової угоди до договору на підставі рішення міської ради.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 09.09.2020 у справі № 904/2218/19.

З наведеного слідує, що зміна річного розміру орендної плати, який визначається згідно з Податковим кодексом України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, не потребує внесення змін до укладеного сторонами договору.

За приписом пункту 288.4 статті 288 Податкового кодексу України розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Пунктом 288.5 цієї статті передбачено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки (підпункт 288.5.1).

Статтею 284 Податкового кодексу України органи місцевого самоврядування уповноважено встановлювати ставки плати за землю та пільги щодо земельного податку, що сплачується на відповідній території.

Рішення Криворізької міської ради № 3897 від 26.06.2019 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році" разом з Додатком 2 щодо ставок плати за землю прийнято в межах компетенції. Наведена ставка орендної плати за землю на території м. Кривого Рогу для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості у 2020 році (код 11.2) - 2,5% від нормативної грошової оцінки земель міста відповідає вимогам Податкового кодексу України щодо розміру орендної плати.

Згідно з витягом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 335599 від 24.05.2019, кадастровий номер :06:066:0025, площею 2,7562 га, цільовим призначенням її є розміщення та експлуатація основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки становить 14 680 348,06 грн (а.с. 24).

Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу затверджено рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 (а.с. 39).

Матеріали справи не містять доказів оскарження відповідачем рішень Криворізької міської ради, якими затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі та встановлено ставки плати за землю на території м. Кривого Рогу у 2020 році. Отже, ці рішення є чинними, а тому є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

За таких обставин заперечення відповідача щодо можливості зміни розміру орендної плати за договором виключно шляхом зміни його умов, необґрунтованості застосування позивачем ставки орендної плати на 2020 рік у розмірі 2,5% від нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки та наявності помилок у витязі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 3235599 від 24.05.2019 не заслуговують на увагу.

Крім того, слід зазначити, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується автоматично за даними Державного земельного кадастру про земельну ділянку та з використанням ГІС-технологій та електронних цифрових карт Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста на дату звернення. Втручання посадових осіб Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області для зміни будь-яких даних, які проставляються у витязі при формуванні останнього, є технічно неможливим.

При цьому сам по собі витяг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не є його рішенням, як органу владних повноважень, а є лише роздруківкою даних про земельну ділянку з відповідного програмного забезпечення, тому зміна коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки саме у витязі не призведе до фактичної зміни коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі.

Тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви (клопотання) відповідача про залучення до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, оскільки рішення у цій справі жодним чином не може вплинути на її права або обов`язки щодо будь-якої зі сторін.

Так само є безпідставною і заява (клопотання) відповідача про залучення до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Так, відповідно до нормативного припису статті 19-1 Податкового кодексу України контроль своєчасності подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків, зборів, платежів належить до основних функцій контролюючих органів. Тому рішення у цій справі безпосередньо не може вплинути на права та обов`язки Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо здійснення контрольних заходів стосовно відповідача, які фіскальний орган здійснює в силу закону.

Відповідно до повідомлення Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (лист № 22-28-0.222-171/2-21 від 06.01.2021) про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2020 рік значення коефіцієнта нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2020 рік становить 1,0 (а.с. 27).

Тож, згідно з умовами договору відповідач повинен був у 2020 році сплачувати орендну плату за спірну земельну ділянку в розмірі, встановленому рішенням міської ради № 3897. Тобто, за ставкою 2,5% від її нормативної грошової оцінки.

У спірний період відповідач здійснив плату за замелю в меншому розмірі за ставкою, передбаченою пунктом 7 договору на 2019 рік, чим порушив умови договору та положення чинного законодавства.

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до вимог договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Перевіркою наведеного позивачем розрахунку заявленої до стягнення суми боргу з орендної плати за період з 01.01.2020 по 09.09.2020 порушень не встановлено.

На момент розгляду справи доказів сплати заборгованості з орендної плати в сумі 142888,74 грн відповідачем не надано.

З урахування викладеного позовні вимоги в частині заборгованості з орендної плати визнаються судом обґрунтованими.

Приписами пункту 3 частини першої статті 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України).

За змістом статей 1, 3 Закону України № 543/96-ВР від 22.11.1996 (із змін. і доп.) «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Заявлена до стягнення позивачем відповідно до пункту 12 договору пеня у сумі 5472,13 грн розрахована виходячи зі 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України із заборгованості в сумі:

в сумі 19573,80 грн за січень 2020 року за період з 01.06.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за лютий 2020 року за період з 01.06.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за квітень 2020 року за період з 01.07.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за травень 2020 року за період з 01.07.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за червень 2020 року за період з 31.07.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за липень 2020 року за період з 31.08.2020 по 31.01.2021;

в сумі 19573,80 грн за серпень 2020 року за період з 01.10.2020 по 31.01.2021;

в сумі 5872,14 грн за 01.09.2020-09.09.2020 року за період з 31.10.2020 по 31.01.2021.

Перевіркою розрахунку пені встановлено, що він здійснений без урахування вимог частини шостої статті 232 Господарського кодексу України щодо шестимісячного строку нарахування пені. При цьому суд зауважує, що законом або укладеним сторонами договором може бути передбачено більшу або меншу тривалість періоду саме нарахування, а не стягнення штрафних санкцій, які стягуються у межах строку позовної давності. (Згідно з пунктом 1 частини другої статті 258 ЦК України для стягнення неустойки (штрафу, пені) встановлений строк позовної давності в один рік). Перебіг нарахування пені починається з дня, наступного за останнім днем, у який зобов`язання мало бути виконане, і початок такого перебігу не може бути змінений за згодою сторін.

Тому, умова договору про сплату пені за кожний календарний день прострочення виконання зобов`язання не може розцінюватись як установлення цим договором іншого, ніж передбачений частиною шостою статті 232 Господарського кодексу України, строку, за який нараховуються штрафні санкції.

За результатом здійсненого судом перерахунку, з урахуванням визначеного пунктом 10 договору строку внесення орендної плати та вимог статті 232 Господарського процесуального кодексу України, пеня в межах позову підлягає зменшенню до 3931,11 грн, з яких:

- 633,21 грн із заборгованості за січень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.06.2020 по 03.09.2020;

- 806,48 грн із заборгованості за лютий 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.06.2020 по 30.09.2020;

- 994,73 грн із заборгованості за квітень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.07.2020 по 02.12.2020;

- 1187,28 грн із заборгованості за травень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.07.2020 по 01.01.2021;

- 1187,81 грн із заборгованості за червень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 31.07.2020 по 31.01.2021;

- 982,44 грн із заборгованості за липень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.09.2020 по 31.01.2021;

- 789,91 грн із заборгованості за серпень 2020 року в сумі 19573,80 грн за період з 01.10.2020 по 31.01.2021;

- 179,22 грн із заборгованості за 01-09.09.2020 року в сумі 5872,14 грн за період з 31.10.2020 по 31.01.2021.

Отже, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідача на користь позивача 146819,85 грн, з яких: 142888,74 грн заборгованість з орендної плати за земельну ділянку, кадастровий номер :06:066:0025, за період з 01.01.2020 по 09.09.2020, 3931,11 грн пеня.

З урахуванням викладеного та відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача покладається судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам у сумі 2246,42 грн (146819,85х2270/148360,87 = 2246,42).

Керуючись ст.ст. 2, 3, 20, 73-79, 86, 91, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Криворізької міської ради до Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" про стягнення 148360,87 грн, з яких: 142888,74 грн - сума основного боргу, 5472,13 грн пеня, задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Українська гірничо-металургійна компанія" (01013, м. Київ, вул. Баренбойма, буд. 1; ідентифікаційний код 25412086) на користь Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, буд. 1; ідентифікаційний код 33874388) основний борг у сумі 142888,74 грн, пеню в сумі 3931,11 грн, судовий збір у сумі 2246,42 грн.

У решті позову відмовити.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 29.11.2021.

Суддя І.І. Колісник