ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23.11.2021м. ДніпроСправа № 904/9050/21

Суддя Бєлік В.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕКОТЕСТ-ЦЕНТР", м. Львів

до Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "ЕНЕРГОАТОМ", м. Київ в особі Відокремленого підрозділу "Автоматика та Машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "ЕНЕРГОАТОМ", м. Жовті Води, Дніпропетровська область

про стягнення пені, 3% річних та індексу інфляції за прострочення оплати вартості товару за договором № 12с/150/53-142-04-20-01302 від 16.11.2020 у загальному розмірі 277 648,61 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Екотест-Центр" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просить стягнути з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" пеню у розмірі 118 238,93 грн., 3% річних у розмірі 46 839,72 грн. та індекс інфляції у розмірі 112 569,96 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору №12с/142/53-142-04-20-01302 від 16.11.2020 за просточення оплати вартості поставленої продукції.

Дослідивши матеріали даної позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі Салов проти України від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі Надточий проти України від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відповідно до частин 2, 4 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Крім того, з аналізу Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається стале правозастосування судами до питання визначення поняття підпису та його складових у документах, що подаються учасниками судових справ до судів (позови, апеляційні, касаційні скарги, тощо) положень Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003.

Зокрема судами застосовується пункт 5.23 зазначеного Стандарту, яким визначено, що підпис складається з назви посади особи, яка підписує документ (повної, якщо документ надруковано не на бланку, скороченої - на документі, надрукованому на бланку), особистого підпису, ініціалу (-ів) і прізвища. Даний реквізит розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

З 01.09.2021 року вказаний Національний стандарт втратив чинність, та на його заміну набрав чинність ДСТУ 4163:2020 Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів.

Пунктом 5.22. ДСТУ 4163:2020 встановлено, що підпис має містити найменування посади особи, яка підписує документ (у повній формі, якщо документ надрукований не на бланку, у скороченій - на документі, надрукованому на бланку), особистий підпис (окрім електронних документів), власне ім`я та прізвище.

Як вбачається з доданих до позовної заяви в якості доказів заявником до позову додано копії документів, які не є ані оригіналом, ані засвідченими у встановленому законом порядку (відмітка про засвідчення копії, яка передбачена п. 5.22 ДСТУ 4163:2020, на ксерокопіях відсутня).

Таким чином, доданий до позовної заяви документ суд не може вважати належним та допустимим доказом, в розумінні статті 91 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Національним законодавством України (ст. 172 Господарського процесуального кодексу України) передбачено забезпечення права відповідача на інформацію про подану позовну заяву та ознайомлення з її змістом і доданими документами, а також передбачено механізм реалізації такого права шляхом встановлення обов`язку позивача надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів до порушення провадження у справі.

Таким чином, право на справедливий суд, передбачене ст. 6 Конвенції, включає в себе обов`язок позивача належним чином інформувати відповідача про подання позову до суду шляхом направлення на його адресу копії позовної заяви з додатками. При чому, таке інформування повинно бути здійснене позивачем до порушення судом провадження по справі.

Також суд зазначає, що згідно правової позиції Вищого господарського суду України, викладеної, зокрема, у Постанові від 04.12.2012 року по справі № 5/5005/7237/2012, виконання позивачем вимог процесуального законодавства, які він зобов`язаний вчиняти до подання позову, не може здійснюватися після порушення провадження у справі.

Отже, порушення провадження у справі до виконання позивачем вказаного обов`язку, не буде відповідати ст. 6 Конвенції

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 91, 174, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати згідно вимог п. 5.22 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" ДСТУ 4163:2020 належним чином засвідчені копії документів, що є додатками до позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Бєлік