ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"18" листопада 2021 р. м. Ужгород Справа № 907/612/19

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

розглянувши матеріали справи

за позовом об`єднання співвласників будинків Господар-Хуст, м. Хуст до Хустської міської ради, м. Хуст про визнання незаконним рішення ради, визнання дій незаконними та скасування рішення про взяття на облік нерухомого майна

За участі:

від позивача - не з`явився

від відповідача - Андрейко Марія Василівна, представник за довіреністю від 26.08.2021 року №1705/02-12

в с т а н о в и в:

ОСББ Господар-Хуст звернулось до господарського суду Закарпатської області із позовом до Хустської міської ради про визнати незаконним рішення Хустської міської ради за № 865 від 22.122017 року, VII (позачергової) сесії VII скликання в частині включення до переліку об`єктів (будівель, споруд), які належать до майна комунальної власності територіальної громади міста Хуст, згідно Додатку 1 до цього рішення, нежитлової споруди (пожежного резервуару), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; визнання дій відповідача, які пов`язані із подачею представником відповідача заяви від 21.01 .2014 з реєстраційним номером: 5033175 до Реєстраційної служби районного управління юстиції в Закарпатській області про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна пожежного резервуара. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 39 кв.м., індексний номер: 10345326 від 27.01.2014, незаконними; скасування рішення Реєстраційної служби Хустського районного управління юстиції Закарпатської області про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна пожежного резервуара, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 39 кв. м., індексний номер: 10345326 від 27.01.2014, посилаючись на порушення відповідачем вимог чинного законодавства, а саме, вимог ст. ст. 8, 19, 55 Конституції України, Закону України Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, ст.ст. 319, 335, 385, 386, 387, 391 Цивільного кодексу України, ст.ст. 120, 125 Земельного кодексу України.

Ухвалою господарського суду Закарпатської області від 15.10.2019 було залишено позовну заяву без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

21.10.2019 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій зазначає про свої повноваження та не претендує на відшкодування адвокатських послуг по даній справі.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у розгляді справи №907/612/19 призначено підготовче засідання на 20.11.2019.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 20.11.2019 було відкладено підготовче засідання на 10.12.2019 року.

У засіданні суду 10.12.2019 позивачем подано заяву про зупинення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 10.12.2019 відкладено підготовче засідання у справі на 18.12.2019 та призначено до розгляду у засіданні суду заяву позивача про зупинення провадження у справі.

Ухвалою господарського суду Закарпатської області від 18.12.2019 за клопотанням позивача зупинено провадження у справі №907/612/19 до вирішення справи №309/1949/15-ц Закарпатським апеляційним судом за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників будинків Господар -Хуст на рішення Хустського районного суду від 30 липня 2015 року. Зобов`язано учасників справи невідкладно повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення справи № 907/612/19

08.07.2021 до суду надійшло клопотання позивача про поновлення провадження у справі. Клопотання мотивоване усуненням обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, про що надано відповідні докази.

Ухвалою господарського суду Закарпатської області від 13.07.2021 поновлено провадження у справі №907/612/19, підготовче судове засідання призначено на 07.09.2021 року.

Позивач в судове засідання 07.09.2021 року не з`явився.

Представник відповідача подав суду письмові пояснення від 31.08.2021 року з доказами надіслання іншій стороні, щодо відкладення судового засідання не заперечив.

Ухвалою суду від 07.09.2021 року відкладено підготовче засідання на 05.10.2021 року.

Позивач повторно в засідання суду не з`явився, вимоги суду щодо подання відомостей щодо правовстановлюючих документів на спірний об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , а також не актуалізовано свої вимоги з урахуванням обставин, що слугували підставою для зупинення провадження у справі не виконав.

Ухвалою суду від 05.10.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 27 жовтня 2021 р.

На день засідання суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи по суті, з причин наведених в ньому.

Водночас, позивачем повторно не подано відомостей щодо правовстановлюючих документів на спірний об`єкт за адресою: Закарпатська область, м. Хуст, вул Жайворонкова, будинок б/н, а також не актуалізовано свої вимоги з урахуванням обставин, що слугували підставою для зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 27.10.2021 року відкладено розгляд справи по суті на 18.11.2021.

Даною ухвалою суд викликав представників сторін у судове засідання та встановив позивачу до дати судового засідання подати письмові пояснення щодо невиконання вимог ухвали суду від 05.10.2021 та від 27.10.2021.

У судове засідання 18.11.2021 позивач представника не направив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого відправлення та відомостями стосовно отримання ухвали суду на офіційну електронну поштову адресу позивача. Про причини неявки позивач суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до суду не подавав.

В судовому засіданні 18.11.2021 представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою в підготовче засідання представника позивача та невиконання вимог суду про подання доказів.

Суд, розглянувши дане клопотання вважає його обґрунтованим, з огляду на таке.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналізуючи зміст наведених норм процесуального закону, суд доходить висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зауважує, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

У вказаних висновках суд звертається до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, що викладена у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Тобто з наведених норм законодавства вбачається, що положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Вказана правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.

Оскільки представник позивача у судове засідання 18.11.2021 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання суду не надав, витребуваних судом матеріалів не надав, тому суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача про залишення позову без розгляду з підстав, визначених пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України.

Згідно зі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Суду як джерело права.

Суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Зважаючи на викладене, а також враховуючи те, що представник позивача не з`явився в судове засідання 18.11.2021 на виклик суду, про причини неявки суд першої інстанції не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання матеріали справи не містять, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Суд звертає увагу, що пунктом 4 статті 7 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на наведене, позивач позбавлений права на повернення сплаченої суми судового збору за подання згаданого позову.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, п. 2 ст. 232, 233, 240 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов об`єднання співвласників будинків Господар-Хуст, м. Хуст до Хустської міської ради, м. Хуст про визнання незаконним рішення ради, визнання дій незаконними та скасування рішення про взяття на облік нерухомого майна залишити без розгляду.

Направити копію ухвали сторонам у справі.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://zk.arbitr.gov.ua/sud5008/gromadyanam/csz/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складання її повного тексту у порядку передбаченому ч. 2 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 24.11.2021.

Суддя Ремецькі О.Ф.