ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

29 листопада 2021 року м. Харків Справа № 913/857/21
Провадження №17пд/913/857/21
Господарський суд Луганської області у складі судді Фонової О.С., розглянувши матеріали позовної заяви керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури, м. Сєвєродонецьк Луганської області
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: позивача Луганська обласна державна адміністрація Луганська обласна військово-цивільна адміністрація, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ», м. Кремінна Луганської області,
Керівник Сєвєродонецької окружної прокуратури (далі прокурор) звернувся з позовною заявою в інтересах держави в особі Луганська обласна державна адміністрація Луганська обласна військово-цивільна адміністрація до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» (далі відповідач у справі) з вимогами:
- визнати недійсною Додаткову угоду №4 від 03.02.2021 до Договору на постачання природного газу №89 від 15.12.2020;
- визнати недійсною Додаткову угоду №5 від 03.02.2021 до Договору на постачання природного газу №89 від 15.12.2020;
- визнати недійсною Додаткову угоду №6 від 03.02.2021 до Договору на постачання природного газу №89 від 15.12.2020;
- визнати недійсною Додаткову угоду №7 від 08.02.2021 до Договору на постачання природного газу №89 від 15.12.2020;
В обґрунтування позовних вимог в частині визнання недійсними додаткових угод від 03.02.2021 №4, №5, №6 та від 08.02.2021 №7 позивач зазначає, що:
- укладення вказаних додаткових угод між Рубіжанською обласною санаторною школою, як Споживачем, та ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ», як Постачальником, до Договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №89 від 15.12.2020 за державні кошти з суттєвим зменшенням обсягів предмету закупівлі та з підвищенням ціни на предмет закупівлі є безпідставним та необґрунтованим і суперечить ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно з п.2 ч.5 якої зміна істотних умов договору (ціна за одиницю товару на 10%) допускається лише у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- надані Постачальником Замовнику експертні висновки Київської торгово-промислової палати № Ц-16/1 від 12.01.2021, № Ц-16/2 від 12.01.2021, № Ц-16/3 від 12.01.2021, № Ц-16/4 від 12.01.2021, № Ц-16/5 від 12.01.2021 носять інформаційний характер та не мають посилання на інформацію та документи, які аналізувались під час надання цих висновків, не є висновками експерта, та в жодному разі не підтверджують коливання ціни такого товару на ринку.
З урахуванням викладеного вище, орган прокуратури зазначає, що кошти переплачені за результатами укладання спірних додаткових угод від 03.02.2021 №4, №5, №6, від 08.02.2021 №7 до Договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №89 від 15.12.2020 мають бути повернуті Луганській обласній державній адміністрації Луганській обласній військово-цивільній адміністрації.
Щодо підстав представництва прокурор зазначив таке.
Згідно з п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до абз.1 ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Згідно з абз.1 ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
Відповідно до ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Виходячи з викладеного, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.
Обґрунтовуючи підстави звернення до суду із відповідним позовом, прокурор зазначив, що Луганською обласною державною адміністрацією Луганською обласної військово-цивільної адміністрації як органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, що є головним розпорядником бюджетних коштів, вчасно не вживалися заходи щодо захисту економічних інтересів держави, порушення яких виразилось у вчиненні незаконного правочину і, як наслідок, проведення бюджетного фінансування з порушенням законодавчо встановленого порядку.
Під час укладення вказаних додаткових угод сторонами не дотримані вимоги Бюджетного кодексу та Закону України «Про публічні закупівлі» та визначені у ньому принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, максимальної ефективності та економії.
Зокрема, сторонами договору всупереч інтересам держави, з порушенням п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», без належних підстав, укладені додаткові угоди, якими суттєво зменшено обсяги предмету закупівлі, збільшено ціну за одиницю товару шляхом зменшення кількості закуповуваного товару, що також не відповідає вимогам тендерної документації.
Виконання зобов`язань за нікчемними додатковими угодами, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призводить до нераціонального та неефективного використання коштів обласного бюджету, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в статті 3 даного Закону.
Незаконне підвищення ціни на газ та зменшення його планового обсягу призводить до безпідставного витрачання бюджетних коштів, впливає на плановий обсяг споживання енергоресурсу у наступні роки та може призвести до порушення охоронюваних та гарантованих державою прав громадян на освіту, вимушене обмеження споживання обсягів газу, необхідного для опалення закладу.

Відповідно до ч.5 ст.216 Цивільного кодексу України вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою.
Відповідно до ст.2 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах відповідної адміністративно- територіальної одиниці забезпечують підготовку та схвалення прогнозів відповідних бюджетів, підготовку та виконання відповідних бюджетів; звіт про виконання відповідних бюджетів та програм.
Згідно з ст. 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення питань, зокрема, бюджету, фінансів та обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань] перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.
Відповідно до ст.16 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах, визначених конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконання державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.
Згідно з ст. 18 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцева державна адміністрація складає, схвалює і подає на розгляд ради прогноз відповідного бюджету, складає і подає на затвердження ради проект відповідного бюджету та забезпечує його виконання; звітує перед відповідною радою про його виконання, подає в установленому порядку до органів виконавчої влади вищого рівня фінансові показники і пропозиції до проекту Державного бюджету України, пропозиції щодо обсягу коштів Державного бюджету України для їх розподілу між територіальними громадами, розмірів дотацій і субсидій, дані про зміни складу об`єктів, що підлягають бюджетному фінансуванню, баланс фінансових ресурсів для врахування їх при визначенні розмірів субвенцій, а також для бюджетного вирівнювання виходячи із забезпеченості мінімальних соціальних потреб, здійснює фінансування підприємств, установ та організацій освіти, культури, науки, охорони здоров`я, фізичної культури і спорту, соціального захисту населення, переданих у встановленому законом порядку в управління місцевій державній адміністрації вищими органами державної та виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад, а також заходів, пов`язаних із розвитком житлово-комунального господарства, благоустроєм та шляховим будівництвом, охороною довкілля та громадського порядку, інших заходів, передбачених законодавством, визначає і встановлює норми споживання у сфері житлово-комунальних послуг, здійснює контроль за їх дотриманням.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених цим Законом, в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації.
Статтею 4 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» до повноважень військово-цивільних адміністрацій належать, зокрема складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; забезпечення виконання відповідного бюджету; складання та затвердження відповідно районних, обласних бюджетів, внесення змін до них, затвердження звітів про їх виконання; розподілу переданих з державного бюджету коштів у вигляді дотацій, субвенцій відповідно між районними бюджетами, місцевими бюджетами міст обласного значення, сіл, селищ, міст районного значення.
Для виконання зазначених функцій, указом Президента України № 123/2015 від 05.03.2015 утворено Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію.
Відповідно до ст.22 Бюджетного кодексу України, головний розпорядник бюджетних коштів, зокрема, здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі, здійснює контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів.
Як вказує орган прокуратури, оскільки джерелом фінансування коштів на оплату за придбаний природний газ є саме обласний бюджет, Луганська обласна державна адміністрація Луганська обласна військово-цивільна адміністрація є заінтересованою особою щодо законного та раціонального витрачання коштів обласного бюджету, крім того, відповідно положень Бюджетного кодексу України, Закону України «Про місцеві державні адміністрації» наділена повноваженнями щодо здійснення контролю за витрачанням бюджетних коштів їх одержувачами та взятими зобов`язаннями, які передбачають оплату бюджетних коштів, а отже є уповноваженим державою органом здійснювати функції контролю за витрачанням бюджетних коштів у спірних правовідносинах.
Орган прокуратури зазначає про те, що суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо здійснення необхідного захисту інтересів держави наразі бездіє та свої права та обов`язки належно не виконує, що відповідно до ст.131-1 Конституції України та ст.23 Закону України «Про прокуратуру» покладає на орган прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення та підтримання даного позову.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Наразі орган прокуратури посилається на обізнаність уповноваженого органу, зокрема Луганської обласної державної адміністрації Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, про що свідчить додане листування.
Зокрема, Сєвєродонецькою окружною прокуратурою Луганської області у відповідному запиті від 25.10.2021 №52/2-2282вих-21 повідомлено Луганську обласну державну адміністрацію Луганську обласну військово-цивільну адміністрацію про встановлені порушення бюджетного законодавства та Закону України «Про публічні закупівлі» під час збільшення ціни за одиницю товару при проведенні закупівлі природного газу, а саме при укладенні Рубіжанської обласною санаторною школою та ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» додаткових угод до договору №89 від 15.12.2020, що призвело до незаконного та безпідставного витрачання коштів обласного бюджету, а також з вимогою вжити заходи щодо усунення встановлених порушень та повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів.
У відповіді на запит органу прокуратури лист від 05.11.2021 №5/04.04-13-5536, Луганською обласною державною адміністрацією Луганською обласною військово-цивільною адміністрацією повідомлено, що дебіторська заборгованість перед ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» відсутня, заходи щодо стягнення переплачених коштів за договором №89 від 15.12.2020 не вживалися та з відповідною позовною заявою Луганська обласна державна адміністрація Луганська обласна військово-цивільна адміністрація не зверталась.
Крім того, Сєвєродонецькою окружною прокуратурою Луганської області направлявся запит від 28.09.2021 №52/2-1992вих-21 на адресу Рубіжанської обласної санаторної школи про надання документів та інформації про вжиті заходи у зв`язку із виявленими порушеннями.
У відповіді на запит органу прокуратури Рубіжанська обласна санаторна школа у листі від 08.10.2021 №633 повідомила, що укладання спірних додаткових угод відбулось під тиском та загрозою відключення від постачання природного газу зимовий період, що могло призвести до аварійної ситуації в системі водопостачання та надала належним чином засвідченні документи.
Судом враховується, що звертаючись до компетентних органів до подання позову, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення, чи повідомлення про заплановані заходи.
Критерій «розумності», який наведений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, має визначатися з урахуванням великого кола чинників. До таких чинників відноситься, зокрема, але не виключно, обізнаність позивачів про наявність правопорушення та вжиті ними заходи з моменту такої обізнаності спрямовані на захист інтересів держави. Схожі за змістом висновки сформовані у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 927/468/20, від 23.02.2021 у справі № 923/496/20.
Надаючи оцінку поведінці позивача на предмет здійснення ним належного захисту інтересів держави у даній ситуації, суд виходить із того, що останнім належно не відреаговано на звернення прокурора, не повідомлено відомостей про те чи планує позивач вживати відповідні заходи з метою відновлення порушених інтересів держави, і якщо планується, то коли.
За оцінкою суду, за вказаних обставин не можна встановити наміри позивача вживати належні заходи, спрямовані на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, зокрема, звернутися до суду із відповідним позовом.
На виконання вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру», органом прокуратури також спрямовано лист за №52/2-2533вих.21 від 15.11.2021 до Луганській обласній державній адміністрації обласній військово-цивільній адміністрації, в якому повідомлено позивача про намір органу прокуратури звернутися до господарського суду в їх інтересах із відповідним позовом.
З урахуванням вищевикладеним, суд погоджується з доводами прокурора про те, що у нього були достатні підстави, вбачаючи порушення інтересів держави, та не отримавши на свої звернення належні відповіді, якими б повідомлялися про наміри вчиняти належні заходи, вважати, що уповноважений орган держави у спірних правовідносинах, будучи обізнаним з такими порушеннями не вживає заходів до їх усунення з метою захисту інтересів держави, та не повідомив прокурора про намір та строки вжиття таких заходів.
Враховуючи наведене прокурором обґрунтування та норми законодавства, суд вважає за можливе підтвердити підстави представництва керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі Луганської обласної державної адміністрації Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, заявленим позовним вимогам.
Згідно з ч.2 п.5 ст.53 ГПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Отже, Луганська обласна державна адміністрація Луганська обласна військово-цивільна адміністрація набуває статусу позивача у цій справі.
Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про відповідність її вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до приписів ст. 12 ГПК України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного).
Згідно з ч. 3 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Дослідивши матеріали позовної заяви, господарський суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів, які необхідно дослідити під час розгляду спору та обставини, які необхідно встановити.
Відповідно до приписів ст. 177 ГПК України, підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до статті 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Враховуючи зазначене, розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд визнав їх достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду.
Керуючись ст.12, 120, 165, 166, 167, 176, 181, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.
4. Підготовче засідання призначити на 20.12.2021 о 15 год 10 хв.
5. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Луганської області за адресою: м. Харків, проспект Науки, буд. 5, зал судових засідань №205.
6. Відповідачу встановити строк для подання відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, копію відзиву та додані до нього докази надіслати прокурору та позивачу одночасно з надісланням відзиву до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
7. Встановити сторонам строк для подання відповіді на відзив (прокурором та позивачем) та заперечень (відповідачем) (якщо такі будуть подані) не пізніше п`яти днів з моменту отримання відзиву.
Явку представників сторін та прокурора визнати необов`язковою.
Звернути увагу учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою, факсом або дистанційними засобами зв`язку.
Суд звертає увагу сторін на те, що відповідно до ч. 1 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Звертаємо увагу учасників судового процесу, що всі копії документів, що додаються до матеріалів справи та довіреності представників сторін повинні бути належним чином засвідчені. Крім того, п. 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (ДСТУ 4163-2003) передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії; засвідчуватись повинна кожна сторінка документу з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 29.11.2021 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку відповідно до ст.255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Олена ФОНОВА