ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" листопада 2021 р. Справа№ 910/7751/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Скрипки І.М.

Тищенко А.І.

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2021

у справі №910/7751/21 (суддя Турчин С.О.)

за позовом Комунального некомерційного підприємства Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське енерго-будівельне управління»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

про стягнення 17 906,78 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Комунальне некомерційне підприємство «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі, позивач або Лікарня) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське енерго-будівельне управління» (далі, відповідач або Товариство) про стягнення 17 906,78 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2021 залучено до участі у справі Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача (далі, третя особа).

Позовні вимоги мотивовані тим, що внаслідок неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за укладеним між сторонами договором на виконання ремонтно-будівельних робіт з капітального ремонту №424 від 26.12.2016 Товариством з обмеженою відповідальністю «Київське енерго-будівельне управління» було завищено вартість та обсяги виконаних ремонтно-будівельних робіт на суму 17 906,78 грн, яку відповідач у добровільному порядку не повернув позивачу.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 у справі №910/7751/21 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Рішення суду мотивоване тим, що відповідачем були виконані роботи за договором на виконання ремонтно-будівельних робіт з капітального ремонту №424 від 26.12.2018, що підтверджується актом від 26.12.2016 форми КБ-2в приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2016 року на суму 84 726,91 грн, при цьому доказів повідомлення позивачем відповідача під час прийняття виконаних підрядних робіт за вказаним актом та в подальшому (до проведеної перевірки) про будь-які виявлені недоліки робіт, складання акту про виявлені недоліки, суду не надано.

Місцевий господарський суд зазначив, що посилання позивача на висновки перевірки вартості виконаних обсягів робіт від 22.08.2017 №070-01/499, лист Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №070-5-18/1222 від 11.06.2018 та лист Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) «Київекспертиза» №070-01/420 від 06.06.2018 не є підставою для стягнення з відповідача визначеної у вказаних документах суми та не звільняють сторону від процесуального обов`язку доводити свої вимоги іншими належними та допустимими доказами. Натомість, позивачем не доведено порушення відповідачем зобов`язань за укладеним з позивачем договором, а також не доведено належними та допустимими доказами завищення вартості та обсягів виконаних робіт на загальну суму 17 906,78 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із прийнятим рішенням, 16.08.2021 (про що свідчить відбиток вхідного штемпеля Господарського суду міста Києва на апеляційній скарзі) Комунальне некомерційне підприємство «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 у справі №910/7751/21 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводить аудит підконтрольних суб`єктів, в тому числі позивача, для ефективного управління комунальними ресурсами, тобто вказівки та рекомендації Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є обов`язковими для виконання позивачем та створюють для нього відповідні права та обов`язки, в тому числі щодо стягнення з позивача сум завищення вартості робіт за Договором.

Суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права. Зокрема, суд не врахував протиправність поведінки відповідача, яка полягала у порушенні ним взятих на себе зобов`язань за договором внаслідок безпідставного включення до акта форми КБ-2в за грудень 2016 року вартості непередбачених проектно-кошторисною документацією та договірною ціною робіт і матеріалів, що неможливо було встановити при звичайному способі прийняття робіт за договором. У той же час відповідач, підписавши договір, погодився з його умовами у зв`язку з чим, враховуючи виявлений Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту Виконавчого органу КМР (КМДА) факт порушення відповідачем пунктів 5.6., 5.7., 7.1., Договору на виконання ремонтно-будівельних робіт з капітального ремонту №424 від 26.12.2016, статті 629 та пункту 1 статті 877 Цивільного кодексу України, статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу 1 пункту 31 постанови №668 «Про затвердження загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», пункту 6.4.3. Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013), затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 №293 зі змінами, повинен нести відповідальність у розмірі завданих позивачу збитків у розмірі 17 906,78 грн з ПДВ.

Протиправні дії відповідача полягають у завищенні вартості матеріалів, робіт; наявність шкоди - у сплаті позивачем надлишкових коштів, що в свою чергу призвело до втрати позивачем; причинний зв`язок між діями відповідача і шкодою, заподіяною позивачу, полягає в оплаті позивачем робіт на підставі недостовірних даних, які були зазначені відповідачем при закритті актів виконаних робіт; наявність вини відповідача полягає в свідомому включенні до акту виконаних робіт, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат даних, які не відповідають дійсності.

Відповідно до первинних документів відповідач включив до актів недостовірні дані вартості обладнання та робіт без будь-якого документального підтвердження. Тобто, різниця між вартістю матеріалів та робіт склала 17 906,78 грн з ПДВ.

У тексті апеляційної скарги апелянтом викладено також клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що повний текст оскаржуваного рішення було отримано скаржником 10.08.2021.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Представники відповідача та третьої особи письмових відзивів на апеляційну скаргу суду не надали, що у відповідності до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2021 апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у справі №910/7751/21 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючий суддя: Михальська Ю.Б., судді: Тищенко А.І., Скрипка І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 у справі №910/7751/21, розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання), враховуючи, що предметом розгляду у справі №910/7751/21 є вимоги про стягнення 17 906,78 грн, а отже вказана справа відноситься до малозначних в розумінні Господарського процесуального кодексу України; встановлено учасникам справи строк для подання відзиву, заяв, клопотань.

Відповідно до частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно частин 3, 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Згідно пунктів 3, 4 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, не вручення під час доставки, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Так, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, копії ухвали про відкриття апеляційного провадження від 06.09.2021 у справі №910/7751/21 були направлені судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу позивача (скаржника), яка зазначена ним у позові та апеляційній скарзі (02125, м. Київ, вул. П. Запорожця, 26), на адресу відповідача (03680, м. Київ, провулок Радищева, 6) та третьої особи (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36), які відповідають юридичним адресам, зазначеним у ЄДРПОУ.

Поштові відправлення із трек-номерами 723 та 740 були вручені позивачу та третій особі відповідно.

Поштове відправлення із трек-номером 731, яке направлялося на адресу відповідача, було повернуто органом зв`язку на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Отже, з огляду на вищенаведені положення Господарського процесуального кодексу України, учасники справи належним чином повідомлялись судом про розгляд апеляційної скарги на рішення суду в даній справі в порядку письмового провадження, а вищевказана ухвала суду від 06.09.2021 вважається врученою учасникам справи.

Враховуючи наявність у матеріалах справи належних доказів повідомлення учасників справи про розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження, а також закінчення встановлених ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2021 строків на подання учасниками справи документів, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги по суті.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

26.12.2016 між Київською міською клінічною лікарнею №3 (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Київське енерго-будівельне управління» (генпідрядник, відповідач) укладено договір на виконання ремонтно-будівельних робіт з капітального ремонту №424 (далі - Договір), відповідно до умов якої замовник доручає, а генпідрядник, в межах договірної ціни виконує на власний ризик та власними матеріалами і обладнанням роботи власними або, після погодження із замовником, залученими силами та засобами всі передбачені договором роботи на об`єкті: : -ДСТУ Б.Д.1.1 - 1:2013 «Капітальний ремонт приміщень приймального відділення Київської міської клінічної лікарні №3 по вул. Петра Запорожця, 26». ДК 021:2015 - код 45453000 - 7 Капітальний ремонт і реставрація (далі - роботи), забезпечує необхідну якість робіт у відповідності до ДБН, ДСТУ, БН і П та інших нормативних документів, здає їх в обумовлені цим Договором строки Замовнику з передачею всієї виконавчої документації, усуває зауваження приймальних комісій та дефекти, допущені з його вини, протягом гарантійного строку експлуатації Об`єкту, а Замовник зобов`язується передати Генпідряднику фронт робіт, затверджену кошторисну документацію, прийняти та оплатити роботи.

Відповідно до пункту 1.2. Договору роботи виконуються в інтересах та на замовлення замовника.

Обсяги робіт з капітального ремонту можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків шляхом укладання додаткової угоди до цього договору (пункт 1.3. Договору).

Здача та приймання виконаних генпідрядником робіт здійснюється за письмовим повідомленням генпідрядника уповноваженою особою, або комісією замовника (пункт 1.4. Договору).

Згідно із пунктом 2.1. Договору договірна ціна за цим договором є твердою, визначена відповідно до вимог нормативних документів у сфері ціноутворення у будівництві та складає: 84 726,91 грн, в тому числі ПДВ 20% - 14 121,15 грн та включає в себе витрати генпідрядника на необхідні матеріали та вартість власне виконання робіт.

Відповідно до пункту 2.2. Договору на виконання всіх робіт, що є предметом цього договору, генпідрядником (якщо інше не встановлено сторонами) складається кошторисна документація, яка є невід`ємною частиною договору.

Згідно з пунктом 3.2. Договору розрахунки за виконані роботи за цим договором здійснюються протягом 30-ти робочих днів після підписання Актів виконаних робіт по формі КБ-2 в та довідки вартості виконаних робіт форми КБ-3 генпідрядником та замовником та виконавчої документації, шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок генпідрядника.

Відповідно до пункту 3.3. Договору остаточні розрахунки за цим договором здійснюються за умови виконання генпідрядником всіх без виключень умов цього договору (надання документів, усунення недоліків, прибирання об`єкту відповідно до 9.4.31 цього договору тощо).

За змістом пункту 3.4. Договору для оплати виконаних робіт Генпідрядник передає замовнику:

- акт приймання виконаних робіт за формою КБ-2в, підписаний уповноваженими представниками Сторін;

- довідку про вартість виконаних підрядних робіт за формою КБ-3, підписану уповноваженими представниками Сторін;

- акт прихованих робіт, підписаний уповноваженими представниками сторін;

- податкову накладну; виконавчу документацію.

Відповідно до пункту 5.6. Договору якщо виконані роботи не відповідають умовам договору, діючим нормам і правилам, кошторисній документації, загальнообов`язковим положенням діючого законодавства, а також рішенням органів державної влади та місцевого самоврядування, вимогам і технічним умовам державних органів, або якщо дефекти або недоліки виявлені в період виконання робіт, замовник зобов`язаний викликати представника генпідрядника для створення комісії, з метою встановлення причин дефектів або недоліків та строків їх усунення.

Комісією у складі уповноважених представників замовника і генпідрядника складається дефектний акт, відповідно до якого роботи переробляються генпідрядником за кошти Генпідрядника в узгоджені Сторонами строки (пункт 5.7. Договору).

Пунктом 7.2. Договору передбачено, що з метою контролю за відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам замовник забезпечує здійснення технічного нагляду за будівництвом у порядку, встановленому законодавством.

Згідно із пунктом 7.5. Договору з метою контролю за відповідністю будівельно-монтажних робіт кошторисній документації замовник забезпечує здійснення технічного нагляду протягом усього періоду виконання робіт.

Відповідно до пункту 7.9. Договору у разі виявлення замовником (службою технічного чи авторського нагляду) невідповідності виконаних робіт генпідрядником установленим вимогам, генпідрядник негайно виправляє за власні кошти допущені недоліки, про що повідомляє замовника.

Згідно з пунктом 7.10. Договору у разі виявлення невідповідності ресурсів, постачання яких забезпечує генпідрядник для виконання робіт встановленим вимогам, генпідрядник зобов`язаний негайно провести їх заміну за власні кошти.

Відповідно до пункту 7.11. Договору роботи, виконані з використанням матеріальних ресурсів, що не відповідають установленим вимогам, замовником не оплачуються, а оплачені такі роботи, підлягають до повернення коштів.

Пунктом 9.4. Договору передбачено, що генпідрядник зобов`язаний:

- у випадках, встановлених цим Договором, своєчасно усувати виявлені недоліки та дефекти (пункт 9.4.2.);

- виконати з використанням власних ресурсів та у встановлені цим Договором строки роботи відповідно до кошторисної документації (пункт 9.4.4.);

- своєчасно усувати недоліки робіт, допущені з вини Генпідрядника (пункт 9.4.15.);

- відшкодувати відповідно до законодавства та цього Договору завдані Замовнику збитки (пункт 9.4.16.);

- генпідрядник зобов`язується здійснити роботу своєчасно, якісно у відповідності до узгодженого кошторису, не пізніше 20-го числа поточного місяця передавати замовнику Акти виконаних робіт форми КБ - 2в та довідку вартості виконаних робіт форми КБ - 3 погоджені технаглядом (пункт 9.4.18.);

- при виявленні недоліків (недоробки, дефекти) виконаних генпідрядником робіт останній усуває їх за власний рахунок у термін, погоджений з замовником (пункт 9.4.30.).

Відповідно до пункту 10.7. Договору виконання зобов`язання за цим договором забезпечується штрафною неустойкою, передбаченою ч.2 ст. 549 Цивільного Кодексу України, а саме: за невиконання умов цього договору на генпідрядника покладається штраф у розмірі 25 % від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Позивач зазначає, що згідно з листом №070-5-18/168 від 19.01.2018 Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо направлення позивачу для ознайомлення аудиторського звіту та листа №070-5-18/1222 від 11.06.2018 про опрацювання документів щодо усунення порушень, а також листа Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) «Київекспертиза» №070-01/420 від 06.06.2018 щодо опрацювання матеріалів виявлено та встановлено, що відповідачем завищено вартість та обсяги виконаних ремонтно-будівельних робіт за договором №424 від 26.12.2016 на суму 17 906,78 грн.

Позивач направив відповідачу претензію №1375 від 27.07.2018 разом із копіями листів (№070-5-18/168 від 19.01.2018, №070-5-18/1222 від 11.06.2018, №070-01/420 від 06.06.2018), Актом звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2016 по 27.07.2018.

Проте відповідач вказані вимоги позивача залишив без відповіді та задоволення.

Враховуючи вищевикладене, позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 17 906,78 грн за Договором №424 від 26.12.2016 внаслідок завищення вартості та обсягів ремонтно-будівельних робіт.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду підлягає залишенню без змін із наступних підстав.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Вирішуючи спір, місцевий господарський суд правильно визначив правову природу правовідносин, які склалися між сторонами, вказавши, що такі відносини мають ознаки договору будівельного підряду.

За змістом статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 174 Господарського кодексу України договір є підставою для виникнення господарських зобов`язань, які згідно зі статтями 193, 202 Господарського кодексу України та статтями 525, 526, 530 Цивільного кодексу України повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України, статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Статтею 852 Цивільного кодексу України унормовано, що якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Згідно частин 1-3 статті 858 Цивільного кодексу України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе.

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

За змістом частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Як підтверджується матеріалами справи, сторонами у відповідності до частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України та умов Договору був підписаний та скріплений печатками підприємств акт від 26.12.2016 форми КБ-2в приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2016 року на суму 84 726,91 грн.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що вказані вище роботи за актом приймання виконаних будівельних робіт позивачем було прийнято без зауважень.

Поряд із цим, матеріали справи також містять і довідку форми КБ-3 про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2016 року на суму 84 726,91 грн.

Згідно статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частиною 1 статті 632 Цивільного кодексу України встановлено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Частинами 2, 3 статті 632 Цивільного кодексу України передбачено, що зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Твердження позивача, що місцевим господарським судом не враховано протиправність поведінки відповідача, яка полягала у порушенні ним взятих на себе зобов`язань за договором унаслідок безпідставного включення до акта форми КБ-2в за грудень 2016 року вартості непередбачених проектно-кошторисною документацією та договірною ціною робіт і матеріалів, що неможливо було встановити при звичайному способі прийняття робіт за договором не приймається до уваги, оскільки вартість робіт була погоджена за взаємною згодою сторін, була відображена у пункті 2.1. Договору №424 від 26.12.2016 та вказана у кошторисі до даного Договору.

При цьому, колегія суддів зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази повідомлення відповідача під час приймання позивачем виконаних підрядних робіт за актом форми КБ-2в про будь-які виявлені недоліки робіт.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що відповідачем належним чином виконано зобов`язання за договором №424 від 26.12.2016, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2016 року на суму 84 726,91 грн.

В апеляційній скарзі позивачем не спростовано факту виконання робіт відповідачем та факту прийняття цих робіт позивачем.

Доводи скаржника про те, що судом першої інстанції невірно визначено, що висновок перевірки Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не є належним доказом на підтвердження завищення відповідачем вартості робіт за Договором, не приймаються колегією суддів до уваги, враховуючи наступне.

У якості доказу завищення вартості виконаних робіт за вказаним вище договором позивач посилається на висновок перевірки вартості виконаних обсягів робіт від 22.08.2017 №070-01/499, лист Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №070-5-18/1222 від 11.06.2018 та лист Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) «Київекспертиза» №070-01/420 від 06.06.2018.

Відповідно до Положення про Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради №151/151 від 18.09.2014 (в редакції на час проведення перевірки) (далі - Положення), Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підзвітним та підконтрольним Київському міському голові та Київській міській раді.

Пунктом 1.8. Положення встановлено, що Департамент діє в інтересах територіальної громади міста в особі Київської міської ради, є органом оперативного контролю та не підміняє контрольних функцій будь-яких державних органів.

Департаменту підпорядковується Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київекспертиза» (пункт 1.11. Положення).

Відповідно до пункту 2.1. Положення основним завданням Департаменту є надання незалежних висновків та рекомендацій за результатами здійснення контролю за ефективністю діяльності та дотриманням законодавства структурними підрозділами Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підприємствами, установами та організаціями комунальної форми власності територіальної громади міста Києва та районів міста Києва, іншими суб`єктами в частині використання ними відповідних комунальних ресурсів (майна, коштів та іншої комунальної власності) (далі - підконтрольні суб`єкти), спрямованих на забезпечення ефективного і результативного управління комунальними ресурсами.

Внутрішній аудит як система контролю за діяльністю підконтрольних суб`єктів створюється з метою ефективної оцінки та вдосконалення системи внутрішнього контролю та управління ризиками.

Отже, з урахуванням наведеного, Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводить виключно внутрішній аудит підконтрольних суб`єктів, в тому числі позивача, для ефективного управління комунальними ресурсами, є органом оперативного контролю та не підміняє контрольних функцій будь-яких державних органів.

Таким чином, як вірно встановив суд першої інстанції, обставини, які встановлені Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київекспертиза» під час проведення перевірки, не можуть впливати на умови договірних відносин між позивачем та відповідачем, а тим більше їх змінювати.

Враховуючи виникнення між сторонами договірних правовідносин, висновок перевірки вартості виконаних обсягів робіт від 22.08.2017 №070-01/499 не є підставою для безспірного визнання порушень в діях відповідача щодо завищення вартості та обсягів робіт.

Окрім того, встановлені Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київекспертиза» факти щодо господарської діяльності позивача підлягають доказуванню позивачем та оцінці судом на загальних підставах за правилами, встановленими чинним Господарським процесуальним кодексом України.

З огляду на викладені обставини справи, суд першої інстанції правомірно дійшов висновку, що висновок перевірки вартості виконаних обсягів робіт від 22.08.2017 №070-01/499, лист Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №070-5-18/1222 від 11.06.2018 та лист Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) «Київекспертиза» №070-01/420 від 06.06.2018 не є підставою для стягнення з відповідача визначеної у вказаних документах суми та не звільняють позивача від процесуального обов`язку доводити свої вимоги іншими належними та допустимими доказами та про належне та повне виконання відповідачем договірних зобов`язань, а відтак про відмову в задоволенні позовних вимог.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржниками зроблено не було.

При цьому судом враховано, що Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, пункт 29; рішення ЄСПЛ у справі «Серявін проти України» від 10 травня 2011 року, пункт 58).

Доводи апеляційної скарги позивача не приймаються колегією суддів до уваги, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог. Скаржником не надано суду доказів, які б свідчили про обґрунтованість заявлених позовних вимог, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення місцевого господарського суду.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду у даній справі прийнятим з додержанням норм матеріального та процесуального права та таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для його скасування чи зміни не вбачається. Апеляційна скарга Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Порушень норм процесуального права, які могли бути підставою для скасування або зміни оскарженого рішення у відповідності до норм статті 277 Господарського процесуального кодексу України, судом апеляційної інстанції не виявлено.

Судові витрати за подання зазначеної апеляційної скарги згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 у справі №910/7751/21 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 у справі №910/7751/21 залишити без змін.

Судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покласти на Комунальне некомерційне підприємство «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Матеріали справи №910/7751/21 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку у випадках, передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України, та у строки, встановлені статтею 288 Господарського процесуального кодексу України.

Постанову підписано після виходу судді Тищенко А.І. з лікарняного та відпустки та судді Скрипки І.М. з відпустки.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді І.М. Скрипка

А.І. Тищенко