РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.11.2021Справа № 910/12188/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Степов`юк С.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "П`ята стража Київ"

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

про стягнення 5 922 694,24грн.

Представники сторін:

від позивача: Ковальов Ю.Ю., ордер серія КС № 777754;

від відповідача: Мариніч Н.В., довіреність № ННХ 131741 від 02.09.2019.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «П`ята стража Київ» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення 5 922 694,24грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором № 22228/20-121-01-20-09551 від 27.07.2020, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 06.09.2021.

25.08.2021 представником відповідача подано відзив на позовну заяву.

31.08.2021 представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову.

У судове засідання 06.09.2021 представники сторін з`явились.

Розглянувши у судовому засіданні заяву позивача про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову, суд дійшов висновку про те, що заява позивача про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову не підлягає прийняттю до розгляду, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 46 ГПК України унормовано, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Звертаючись до суду із заявою про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову, позивач просить суд стягнути суму основного боргу в розмірі 4 872 790,90 грн., інфляційні втрати в розмірі 219 718,08 грн. та 3% річних в розмірі 79 726,28 грн.

Однак, як вбачається, з позовної заяви, звертаючись до суду з позовом, позивачем було заявлено вимоги про стягнення з відповідача лише суми основного боргу в розмірі 5 922 694,24 грн.

Таким чином, оскільки позивачем не було заявлено вимоги про стягнення інфляційних втрат та 3% річних, подана позивачем заява про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову за своєю суттю не є заявою про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову, оскільки збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог майнового характеру.

Натомість із поданої заяви вбачається заявлення нових вимог, які не були заявлені у позовній заяві, із наведенням їх обґрунтуванням, тобто фактично йдеться про подання іншого позову.

В свою чергу, згідно з частиною 3 ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З приписів ч. 1 ст. 46 ГПК України вбачається, що позивач може подати або заяву про зміну предмету позову, або про зміну підстав позову, одночасна зміну предмета і підстав позову процесуальним кодексом не передбачено.

В свою чергу, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Таким чином, у якості заяви про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову позивачем фактично заявлено новий позов з інших підстав та іншим предметом, оскільки при подані заяви про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову, позивач не тільки змінив свої позовні вимоги, тобто змінив предмет позову, але й обґрунтував свої вимоги новими обставинами, що свідчить про зміну підстав позову.

Відтак, оскільки подана позивачем заява про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову за своєю правовою природою є новою позовною заявою, яка направлена на одночасну зміну предмету та підстав позову, така заява суперечить приписам ч. 3 ст. 46 ГПК України.

При цьому, суд звернув увагу позивача на можливість звернення останнього з окремим позовом у загальному порядку.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 04.10.2021.

13.09.2021 представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог.

У судове засідання 04.10.2021 представники сторін з`явились.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Дослідивши надану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, суд визнає її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому, суд приймає до розгляду заяву позивача та визначає ціну позову з її урахуванням.

Враховуючи, що судом під час підготовчого провадження, та зокрема, у підготовчому засіданні було вчинено всі дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, зв`язку з чим відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 25.10.2021

20.10.2021 представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог.

25.10.2021 представником позивача подано заяву у порядку ч. 8 ст. 129 ГПК України.

У судове засідання 25.10.2021 представники сторін з`явились.

За результатами дослідження у судовому засіданні поданої представником позивача заяви про зменшення розміру позовних вимог, судом залишено її без розгляду на підставі ч. 2 ст. 207 ГПК України, про що постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, з огляду на наступне.

Згідно приписів п. 3 та п. 10 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (ч. 2 ст. 207 ГПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, згідно приписів ч. 2 ст. 46 ГПК України право на подання заяви про зменшення розміру позовних вимог може бути реалізовано виключно у строк, до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відтак, оскільки заява про зменшення розміру позовних вимог подана представником позивача поза межами такого строку,означена заява залишається судом без розгляду.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 01.11.2021.

28.10.2021 представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 01.11.2021 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

З огляду на заявлене відповідачем клопотання про відкладення розгляду справи, враховуючи приписи п. 2 ч. 2 ст. 202 та ч. 1 ст. 216 ГПК України, судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи на 15.11.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 15.11.2021 представники сторін з`явились.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні надав усні пояснення по суті спору.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 15.11.2021 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

27 липня 2020 року між Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - замовник, відповідач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «П`ята Стража Київ» (далі - підрядник, позивач) укладено Договір № 22228/20-121-01-20-09551 (далі - Договір), за умовами якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними силами в межах вартості робіт, визначеної на підставі затвердженої в установленому порядку проектно-кошторисної документації (далі - ПКД), роботи на об`єкті ВП ЗАЕС за темою: «ВП Запорізька АЕС. Реконструкція ВРП 750 кв для підключення ПЛ 750 кв «Запорізька-Каховська». Керування та автоматика. Прокладання кабелю контрольного від БДС-1 до РЩБ 1,2,4,5. Будівельно-монтажні роботи.» і передати виконані роботи замовникові у встановлені строки у стані, який відповідає ПКД, будівельним нормам та Технічним вимогам (Додаток № 2 до цього Договору).

Відповідно до пунктів 1.2 - 1.4 Договору роботи не виконуються на обладнанні СВБ. Клас безпеки згідно з НП 306.2.141-2008:4Н. Роботи відносяться до робіт підвищеної безпеки. Роботи відносяться до таких, які підлягають ліцензуванню.

Згідно з п. 2.1 Договору вартість робіт згідно з цим Договором складає:

- 7 187 949,06 грн.,

- окрім того ПДВ 1 437 589,81 грн.;

- разом 8 625 538,87 грн.

Вартість робіт за цим Договором визначається на підставі кошторисної документації відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (з врахуванням доповнень та змін) та зазначена в «Договірній ціні» (Додаток № 1 до Договору).

За умовами п. 2.2 Договору оплата замовником виконаних робіт за Договором здійснюється за фактично виконаний обсяг робіт протягом 120 календарних днів з моменту підписання сторонами акта здачі-приймання виконаних робіт, шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника.

Оплата замовником частини вартості товару у розмірі суми ПДВ здійснюється після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) у встановлених ПК України випадках та порядку.

Відповідно до п. 3.1 Договору підрядник зобов`язується виконати роботи в строк: липень 2020 - 30 листопада 2020 року.

Закінчення робіт фіксується актом виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) в обсязі проектно-кошторисної документації та Технічної специфікації (Додаток № 2 до цього Договору).

Згідно з п. 4.1 Договору підрядник, щомісячно в строк до 20 числа місяця, надає замовнику акт виконаних будівельних робіт (ф. Кб-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт (ф. КБ-3) в 4 екземплярах. Замовник протягом 5-ти робочих днів перевіряє реальність акта в частині об`ємів і вартості виконаних робіт, оформлює акт (ф. КБ-2В) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт (ф. КБ-3) у встановленому порядку або направляє мотивоване відмовлення від приймання робіт.

У відповідності до п. 4.3 Договору підрядник, що є платником ПДВ, зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в ЄРПН у строки, визначені для реєстрації податкової накладної чинним законодавством з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги»

Електронна адреса замовника для листування в рамках адміністрування ПДВ: .

У випадку відсутності реєстрації у ЄРПН підрядником електронної податкової накладної у встановлений Податковим кодексом України строк, замовник має право в односторонньому порядку зменшити ціну Договору, передбачену п. 2.1 цього Договору, на суму ПДВ, від вартості робіт, по яким допущене таке невиконання. Підрядник зобов`язаний вказувати в податковій накладній позначення, одиниці виміру товару/послуги, що надається за договором, згідно з вимогами «Класифікатору систем позначень одиниць вимірювання та обліку» ДК 011-96, затвердженого наказом Держстандарту України № 8 від 09.01.1997.

В податковій накладній у рядку «Код філії отримувача (покупця)» зазначати числовий номер ВП ЗАЕС-01 та код ЄДРПОУ юридичної особи ДП НАЕК «Енергоатом» - 24584661.

Згідно з п. 4.5 Договору по закінчення виконання робіт в повному обсязі та у строки передбачені Договором, сторони оформлюють і підписують акт виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) в обсязі проектно-кошторисної документації та Технічної специфікації (Додаток № 2 до цього Договору).

Відповідно до п. 6.1 Договору замовлення, поставка, вхідний контроль і приймання, розвантаження складування матеріально-технічних ресурсів, здійснює замовник та підрядник.

Пунктом 7.1 Договору узгоджено, що підрядник виконує роботи відповідно до ПКД, будівельних норм і правил, із застосуванням матеріально-технічних ресурсів, які відповідають ДСТУ та технічної специфікації (Додаток № 2 до цього Договору).

Місце виконання робіт: Запорізька обл., м. Енергодар, вул. Промислова, 133 (п. 8.1 Договору).

У відповідності до п. 9.1 Договору здача-приймання виконаних робіт проводиться відповідно до діючих державних будівельних норм, правил, умов Договору та технічної специфікації (Додаток № 2 до цього Договору).

Договір набуває чинності з моменту підписання обома сторонами і діє до 30.07.2021 (п. 16.1 Договору).

12 листопада 2020 року сторонами укладено Додаткову угоду № 1 до Договору, відповідно до якої сторони дійшли згоди викласти п. 3.1 Договору в наступній редакції: Підрядник зобов`язується виконати роботи в строк: липень 2020 - 15 грудня 2020 року. Закінчення робіт фіксується актом виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) в обсязі проектно-кошторисної документації та Технічної специфікації (Додаток № 2 до цього Договору).

17 грудня 2020 року сторонами укладено Додаткову угоду № 2 до Договору, відповідно до якої, у зв`язку з відсутністю фінансування робіт у ДП НАЕК «Енергоатом» на 2021 рік, сторони домовились тимчасово призупинити виконання робіт за Договором.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем без заперечень та зауважень прийнято виконані позивачем за Договором роботи згідно Актів приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2020 року № 1-22228-09 від 30.09.2020 на суму 2 399 817,58 грн. з ПДВ, за жовтень 2020 року № 2-22228-10 від 31.10.2020 на суму 2 864 104,48 грн., за листопад 2020 року № 33-22228-11 від 30.11.2020 на суму 1 183 427,03 грн. та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року № 398 від 30.09.2020 від 2 399 817,58 грн. з ПДВ, за жовтень 2020 року № 454 від 31.10.2020 на суму 2 864 104,48 грн. з ПДВ, за листопад 2020 року № 509 від 30.11.2020 на суму 1 183 427,03 грн. з ПДВ.

На виконання умов Договору, позивачем зареєстровано податкову накладну № 15 від 20.05.2021 на суму 500 000,00 грн. (ПДВ у розмірі 83 333,33 грн.).

Відповідач в свою чергу, на виконання взятих на себе зобов`язань за Договором, в частині здійснення оплати, сплатив на користь позивача 524 654,85 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними дорученнями № 11581 від 12.07.2021 на суму 12 247,81 грн., № 8789 від 20.05.2021 на суму 500 000,00 грн. та № 11608 від 13.07.2021 на суму 12 407,04 грн.

Як зазначає позивач, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, поданої до суду 13.09.2021, яка прийнятої судом до розгляду, відповідачем взяті на себе зобов`язання в частині оплати виконаних робіт у повному обсязі не здійснено, в зв`язку з чим, за відповідачем обліковується заборгованість в розмірі 4 872 790,90 грн.

Відповідач в свою чергу, заперечуючи проти позову, у відзиві на позовну заяву зазначає, що строк оплати частини вартості робіт в розмірі суми ПДВ - 1 384 247,91 грн. не настав, в зв`язку з чим, здійснення оплати суми ПДВ за Договором є правом, а не обов`язком відповідача.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Укладений сторонами договір є договором поставки, а відтак між сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання Глави 54 Цивільного кодексу України та Глави 30 Господарського кодексу України.

Відповідно до ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Укладений між сторонами правочин за своєю правовою природою є договором підряду на проведення проектних робіт, а відповідно до ст. 887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Згідно з п. 4.1 Договору підрядник, щомісячно в строк до 20 числа місяця, надає замовнику акт виконаних будівельних робіт (ф. Кб-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт (ф. КБ-3) в 4 екземплярах. Замовник протягом 5-ти робочих днів перевіряє реальність акта в частині об`ємів і вартості виконаних робіт, оформлює акт (ф. КБ-2В) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт (ф. КБ-3) у встановленому порядку або направляє мотивоване відмовлення від приймання робіт.

За результатами виконаних робіт сторонами без заперечень та зауважень складено та підписано Акти приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2020 року № 1-22228-09 від 30.09.2020 на суму 2 399 817,58 грн. з ПДВ, за жовтень 2020 року № 2-22228-10 від 31.10.2020 на суму 2 864 104,48 грн., за листопад 2020 року № 33-22228-11 від 30.11.2020 на суму 1 183 427,03 грн. та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року № 398 від 30.09.2020 від 2 399 817,58 грн. з ПДВ, за жовтень 2020 року № 454 від 31.10.2020 на суму 2 864 104,48 грн. з ПДВ, за листопад 2020 року № 509 від 30.11.2020 на суму 1 183 427,03 грн. з ПДВ.

Статтею 854 ЦК України визначено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За умовами п. 2.2 Договору оплата замовником виконаних робіт за Договором здійснюється за фактично виконаний обсяг робіт протягом 120 календарних днів з моменту підписання сторонами акта здачі-приймання виконаних робіт, шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника.

Оплата замовником частини вартості товару у розмірі суми ПДВ здійснюється після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) у встановлених ПК України випадках та порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач оплату робіт здійснив частково, а саме у розмірі 524 654,85 грн. згідно платіжних доручень № 11581 від 12.07.2021 на суму 12 247,81 грн., № 8789 від 20.05.2021 на суму 500 000,00 грн. та № 11608 від 13.07.2021 на суму 12 407,04 грн.

Водночас, відповідач заперечуючи проти позову, у відзиві на позовну заяву зазначає, що строк оплати частини вартості робіт в розмірі суми ПДВ - 1 384 247,91 грн. не настав, в зв`язку з чим, здійснення оплати суми ПДВ за Договором є правом, а не обов`язком відповідача.

У відповідності до п. 4.3 Договору підрядник, що є платником ПДВ, зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в ЄРПН у строки, визначені для реєстрації податкової накладної чинним законодавством з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги»

Електронна адреса замовника для листування в рамках адміністрування ПДВ: .

У випадку відсутності реєстрації у ЄРПН підрядником електронної податкової накладної у встановлений Податковим кодексом України строк, замовник має право в односторонньому порядку зменшити ціну Договору, передбачену п. 2.1 цього Договору, на суму ПДВ, від вартості робіт, по яким допущене таке невиконання. Підрядник зобов`язаний вказувати в податковій накладній позначення, одиниці виміру товару/послуги, що надається за договором, згідно з вимогами «Класифікатору систем позначень одиниць вимірювання та обліку» ДК 011-96, затвердженого наказом Держстандарту України № 8 від 09.01.1997.

В податковій накладній у рядку «Код філії отримувача (покупця)» зазначати числовий номер ВП ЗАЕС-01 та код ЄДРПОУ юридичної особи ДП НАЕК «Енергоатом» - 24584661.

Також за умовами п. 2.2 Договору оплата замовником частини вартості товару у розмірі суми ПДВ здійснюється після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) у встановлених ПК України випадках та порядку.

Однак, позивачем заявлено до стягнення вартість виконаних робіт без урахування ПДВ, в зв`язку з чим, судом не досліджуються обставини реєстрації/не реєстрації податкових накладних, оскільки означені обставини не входять до предмету дослідження з огляду на предмет позову.

Відтак, оскільки позивачем заявлено до стягнення вартість виконаних робіт без нарахованих сум ПДВ, враховуючи здійсненні відповідачем оплати у розмірі 524 654,85 грн., заборгованість відповідача, строк оплати якої, у відповідності до п. 2.2 Договору настав, становить 4 848 136,05 грн.

Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Доказів на підтвердження оплати виконаних позивачем робіт, у повному обсязі, в тому числі станом на час розгляду справи по суті, до матеріалів справи не надано.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначене також кореспондується з нормами ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

При цьому, відповідно до частини першої статті 96 ЦК України, юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Частина 2 ст. 218 Господарського кодексу України та ст. 617 ЦК України прямо передбачають, що відсутність у боржника необхідних коштів не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення від відповідальності.

Таким чином, оскільки наявність та обсяг заборгованості відповідача за Договором у розмірі 4 848 136,05 грн., строк оплати якої за умовами Договору настав, підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами та відповідачем не була спростована, зокрема відповідачем не надано суду доказів сплати грошових коштів у розмірі 4 848 136,05 грн., як і заперечень щодо розміру заборгованості, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині стягнення з відповідача суми основного боргу у розмірі 4 848 136,05 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

В свою чергу, оскільки позивачем при визначені ціни позову у поданій 13.09.2021 заяві про зменшення позовних вимог, не враховано оплати відповідача у розмірі 24 654,85 грн., сплачені згідно платіжних доручень № 11581 від 12.07.2021 на суму 12 247,81 грн. та № 11608 від 13.07.2021 на суму 12 407,04 грн., до подання позовної заяви, вимоги в частині заборгованості в розмірі 24 654,85 грн. задоволенню не підлягають.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду жодних доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов`язку сплатити заборгованість за виконані роботи.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, з покладенням судового збору в цій частині на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3; ідентифікаційний код 24584661) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "П`ята Стража Київ" (01013, м. Київ, вул. Будіндустрії, 7; ідентифікаційний код: 35838823) заборгованість у розмірі 4 848 136 (чотири мільйони вісімсот сорок вісім тисяч сто тридцять шість) грн. 05 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 72 722 (сімдесят дві тисячі сімсот двадцять дві) грн. 04 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Витрати по сплаті судового збору у розмірі 369,82 грн. покласти на позивача.

5. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 24.11.2021

Суддя О.А. Грєхова