ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2021 р. м. Ужгород Справа № 907/490/21

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

За участю секретаря судового засідання Мешко Р.В.

розглянувши позовну заяву Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до державного підприємства Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області, м. Ужгород та до товариства з обмеженою відповідальністю Люнет, м. Київ про визнання недійсним протоколу про визначення переможця торгів та договору про закупівлю робіт за державні кошти у сумі 62 999 000,00грн.

За участю представників:

прокурор - Чулей Олександр Юрійович, службове посвідчення №062661 від 12 квітня 2021 року

від позивача - не з`явився

від відповідача 1 - Косаковський Валентин Олександрович, ордер серія АО № 1038526 від 07 вересня 2021 року

від відповідача 2 - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом в інтересах держави в особі позивача до відповідачів про визнання недійсним протоколу засідання тендерного комітету Державного підприємства Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області №275 від 18.06.2020; визнання недійсним договору про закупівлю №65 від 07.07.2020, укладеного між Державним підприємством Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області та Товариством з обмеженою відповідальністю Люнет за результатами проведення відкритих торгів про закупівлю робіт з капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово Загаття Іршава км 0+000 - км 23+300 Закарпатської області на загальну суму 62 999 000,00 грн. на майбутнє.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 24 червня 2021 р. відкрито провадження у справі № 907/490/21 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 15.07.2021 р.

Ухвалою суду від 15.07.2021 р. відкладено підготовче засідання на 07.09.2021 р.

Ухвалою суду від 07.09.2021 р. відкладено підготовче засідання на 07 жовтня 2021 року.

Ухвалою суду від 07.10.2021 р. закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 02.11.2021 р.

Прокурор заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях по суті справи посилаючись на їх обґрунтованість наявними у справі матеріалами.

Вказує на те, що Закарпатською обласною прокуратурою у ході реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді здійснено моніторинг офіційного веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель («ProZorro») на предмет виявлення порушень законодавства при проведенні публічних закупівель та незаконного використання при цьому бюджетних коштів Державним підприємством «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області», за результатами якого встановлено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, 07.07.2020 Замовником укладено Договір №65 з товариством з обмеженою відповідальністю «Люнет» м. Київ предметом якого є «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово - Загаття - Іршава; км 0+000 - км 23+300 Закарпатської області на загальну суму 62 999 000,00 грн.

За доводами прокурора вказана процедура закупівлі проведена незаконно, з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим протокол засідання тендерного комітету Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» №275 від 18.06.2020, а також договір №65 від 07.07.2021, підлягають визнанню недійсними у судовому порядку.

В обґрунтування своєї позиції прокурор вказує на те, що відповідачем - 2 не надано тендерному комітету документів, які б підтверджували відсутність підстав, визначених частиною першою та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі». А саме, відповідачем як переможцем процедури закупівлі, надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), в якій зазначено про те, що ТОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України. Проте, переможцем ТОВ «Люнет» не надано жодного документу, який би підтверджував здійснення таких заходів у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, у спосіб, встановлений Замовником у додатку №9 тендерної документації. Вказана обставина зумовлювала відхилення тендерної пропозиції.

Крім того, прокурор звертає увагу на те, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Люнет», в порушення вимог тендерної документації підписана шляхом накладення удосконаленого електронного підпису.

Прокурор стверджує, що через описане порушення тендерна пропозиція також підлягала відхиленню на підставі абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону. При цьому, прокурор зауважує, що при проведенні Замовником інших закупівель пропозиції учасників з найбільш економічно вигідними цінами відхилялись саме через накладення на тендерні пропозиції удосконаленого електронного підпису, а не кваліфікованого. Натомість, у даному випадку аналогічні порушення, допущені ТОВ «Люнет», неправомірно залишились поза увагою.

Також прокурор вказує на те, що відповідачем - 2 в порушення частини другої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» не надано тендерному комітету документів, які б підтверджували його відповідність кваліфікаційним критеріям.

Так, в якості аналогічного договору учасником подано Договір №14/27 від 09.12.2019, укладений між ТОВ «Люнет» та ТОВ «Євроіндустріал Буд» на загальну суму 775 497,60 грн., який є договором субпідряду. Натомість основним договором по відношенню до вказаного договору субпідряду є Договір № 114 від 19.11.2019, укладений між Виконавчим комітетом Кілікійської міської ради Одеської області та ТОВ «Євроіндустріал Буд» про закупівлю робіт по ремонту дорожнього покриття на загальну суму 4 308 314,40 грн. Однак відповідач 2 виконував не весь обсяг робіт, а лише роботи по розбиранню та влаштуванню дорожнього одягу, влаштування узбіч. У зв`язку з чим за доводами прокурора договір наданий відповідачем 2 не може вважатися аналогічних до договору, що є предметом спору по даній справі.

Водночас, прокурор зазначає, що крім іншого відповідачем 2 в порушення вимог тендерної документації надано недостовірні відомості, щодо суми наявної заборгованості.

Також прокурор просить суд взяти до уваги те, що згідно рішень судів, доступ до яких є вільним на момент розгляду пропозиції учасника ТОВ «Люнет» та визначення його переможцем замовником не встановлено, що останній має явно більшу заборгованість, ніж зазначена ним у відповідній довідці (423 817,56 грн.).

У свою чергу наявність такої кількості судових рішень щодо стягнення заборгованості (у сумі майже 1,5 млн.грн.), прийнятих до моменту визначення переможця торгів, викликає обгрунтований сумнів щодо можливості в майбутньому належно виконати роботи, що є предметом закупівлі.

Крім цього, в подальшому ТОВ «Люнет» виступало відповідачем у судових справах про стягнення заборгованості, зокрема рішенням суду від 24.12.2020 у справі № 910/11037/20 стягнуто 3 033 520,79 грн., рішенням суду від 20.11.2020 у справі №910/10557/20 стягнуто з ТОВ «Люнет» 4102 565,29 грн., рішенням суду від 04.02.2021 у справі №910/10880/20 стягнуто 2 879468,14 грн., рішенням суду від 26.04.2021 у справі №910/19752/20 стягнуто 4 050 449,08 грн. та інші.

Зрештою, така господарська діяльність та фінансова неспроможність підприємства призвела до того, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 у справі №910/3070/21 відносно ТОВ «Люнет» відкрито провадження у справі про банкрутство.

Процедуру банкрутства ініційовано АТ «Асвіо Банк» у зв`язку з невиконанням ТОВ « Люнет» рішення суду від 24.12.2020 по справі №910/11037/20 про стягнення заборгованості у сумі 3 033 520,79 грн.

Однак, наведені обставини залишились поза увагою Замовника, який при наявності описаних порушень, був зобов`язаний відхилити пропозицію учасника ТОВ « Люнет» на підставі ст. 31 Закону.

Позивач Західний офіс Держаудитслужби, м. Львів в поданих суду письмових поясненнях по справі, акцентує увагу на проведеному контрольному заході в ДП «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» в формі моніторингу позакупівлі за ID №UA-2020-05-18-002110-с та виявлених порушеннях. Вказує на те, що Управління вжило всіх вичерпних заходів (на які уповноважене) з метою усунення порушень, виявлених під час моніторингу закупівель.

Відповідач - 1 Державне підприємство Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області, м. Ужгород у відзиві на позовну заяву проти позову заперечує повністю. Просить суд у задоволенні позову відмовити із підстав, наведених у вказаному документі.

Зокрема, вважає, доводи прокурора щодо порушення процедури хибними, оскільки станом на дату укладення договору підряду у Відповідача 2 був відсутній податковий борг.

Водночас вказує, на те, що станом на день подання тендерної пропозиції Законом України «Про електронні довірчі послуги» не вимагалося обов`язкове накладення кваліфікованого електронного підпису.

Щодо відповідності кваліфікаційним критеріям відповідач 1 зазначає, що Тендерною документацією не встановлено обов`язку учаснику торгів для надання підтвердження досвіду щодо об`ємів виконаних робіт у аналогічних договорах, а передбачено лише встановлення необхідності наявності такого, що в свою чергу ТОВ «Люнет» було підтверджено належним чином на підставі наданих документів.

Крім того, відповідач - 1 наголошує, що з огляду на наведене були відсутні підстави для вжиття заходів щодо неповернення банківської гарантії учаснику - переможцю ТОВ «Люнет».

Відповідач -1 товариство з обмеженою відповідальністю Люнет, м. Київ не подав до суду відзив на позов, тобто не скористався наданим йому процесуальним правом, передбаченим статтею 178 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Приймаючи до уваги, що відповідач - 2 не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданим їм процесуальним правом, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України).

Відтак, відповідно до положень ч.ч. 8, 9 ст. 165 ГПК України у зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 02.11.2021 року, відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані сторонами матеріали, заслухавши повноважних представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та їх заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

07.07.2020 Державним підприємством «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області», м. Ужгород (далі - Замовник, Відповідач -1) укладено Договір підряду №65 (далі Договір) з Товариством з обмеженою відповідальністю «Люнет» м. Київ (далі Відповідач - 2) предметом якого є «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово - Загаття - Іршава км 0+000 - км 23+300 Закарпатської області. Коригування. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт» (Код ДК 021:2015 - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» на загальну суму 62 999 000,00 грн.

Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднене Замовником на веб-порталі «Рrozorro» 18.05.2020. Очікувана вартість закупівлі становила 79 926 160,00 грн.

Тендерні пропозиції у торгах подано шістьма учасниками - ТОВ «МЕТО ЛТД», ТОВ «Люнет», ТОВ «БУДМАКСПЛЮС», ТОВ "Агрошляхбуд-М", ПП «СТІК» та ТОВ «ШБУ-77».

За результатами проведення електронного аукціону найбільш економічно вигідною визнано пропозицію учасника ТОВ «МЕТО ЛТД» з ціною 62 998 000.00 грн., однак, згідно з протоколом засідання тендерного комітету №268 від 11.06.2020, таку було відхилено через ненадання учасником протоколів випробувань або сертифікатів, що підтверджують відповідність якості товарів, а саме: «Щебінь із природного каменю для будівельних робіт, фракція 10-20 мм, марка МІ000 і більше» та «Щебінь-висівки, марка М-1000 і більше, фракція до 3 мм».

Розглянувши наступну найбільш економічно вигідну пропозицію учасника ТОВ «Люнет», визнано переможною та 18.06.2020 в системі публічних закупівель опубліковано повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

За умовами п.1.1. Договору Підрядник зобов`язується у порядку та на умовах, визначених цим Договором, на свій ризик, власними та/або залученими силами і засобами, виконати роботи Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово - Загаття - Іршава км 0+000 км 23+300 Закарпатської області. Коригування. ДСТУ Б д.1.1- 1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт» (Код ДК 021:2015 - 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничник доріг; вирівнювання поверхонь)» (далі - об`єкт), відповідно до затвердженої проектно - кошторисної документації в обумовлений цим Договором строк.

Додатком 9 тендерної документації встановлено, що у випадку наявності в учасника заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що підтверджується згідно з інформацією, що міститься в електронній системі закупівель та яка сформована у порядку взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України щодо обміну інформацією про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, зборів, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби України, в учасника процедури закупівлі (згідно з наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 17.01.2018 № 37/11, далі - Порядок № 37/11), учасник повинен надати інформацію, що підтверджує здійснення останнім заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, зокрема для суб`єктів господарювання, що зареєстровані на території України - рішення органу доходів і зборів та/або укладений договір про розстрочення (відстрочення), прийняте/укладений згідно з порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №574, або довідку про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, форма якої затверджена наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 №733, та яка видана контролюючим органом в електронній формі, що містить відповідну інформацію станом на будь-яку дату, наступну після оприлюднення в електронній системі закупівель відповіді інформаційно-телекомунікаційної системи ДФС на запит згідно з Порядком №37/11, згідно з якою повідомляється про наявність заборгованості в учасника, але в будь-якому випадку в межах строку, визначеного ч. 6 ст. 17 Закону.

ТОВ «Люнет», як переможцем процедури закупівлі, надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) в якій зазначено про те, що ТОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України.

Розділом 3 тендерної документації зокрема передбачено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», тобто тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений електронний підпис (або кваліфікований електронний підпис) учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно додатку №6 цієї тендерної документації. Відсутність накладеного кваліфікованого електронного підпису призведе до відхилення пропозиції без розгляду, як такої що не відповідає вимогам тендерної документації.

06.06.2020 ОСОБА_1 накладено на тендерну пропозицію удосконалений електронний підпис, тип носія особистого ключа - незахищений. Аналогічні електронні підписи накладено на додаткові документи тендерної пропозиції 17.06.2020 та на документи переможця торгів 27.06.2020.

Тендерною документацією передбачено наявність документального підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) та в кількості не менше визначеної Замовником в тендерній документації.

На виконання вказаних вимог учасником ТОВ «Люнет» подано відповідні документи, так, в якості аналогічного договору учасником подано Договір №144/27 від 09.12.2019, укладений між ТОВ «Люнет» та ТОВ «Євроіндустріал Буд» на загальну суму 775 497,60 грн., який є договором субпідряду.

Основним договором по відношенню до вказаного договору субпідряду є Договір № 114 від 19.11.2019, укладений між Виконавчим комітетом Кілікійської міської ради Одеської області та ТОВ «Євроіндустріал Буд» про закупівлю робіт по ремонту дорожнього покриття на загальну суму 4 308 314,40 грн. Відповідач 2 виконував не весь обсяг робіт, а роботи по розбиранню та влаштуванню дорожнього одягу, влаштування узбіч.

Крім того тендерною документацією передбачено, що при наявності запису щодо підприємства в Єдиному реєстрі боржників учаснику необхідно надати інформацію в довільній формі щодо суми боргу.

На виконання вказаної вимоги учасником ТОВ «Люнет» надано довідку в довільній формі, якою підтверджено наявність запису щодо підприємства в Єдиному реєстрі боржників, загальна сума боргу становить 423 817,56 грн.

За доводами прокурора які підтверджуються матеріалами справи відповідачем - 2 не надано тендерному комітету документів, які б підтверджували відсутність підстав, визначених частиною першою та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, прокурор звертає увагу на те, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «Люнет», в порушення вимог тендерної документації підписана шляхом накладення удосконаленого електронного підпису.

Також прокурор вказує на те, що відповідачем - 2 в порушення частини другої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» не надано тендерному комітету документів, які б підтверджували його відповідність кваліфікаційним критеріям.

Водночас, прокурор зазначає, що крім іншого відповідачем 2 в порушення вимог тендерної документації надано недостовірні відомості, щодо суми наявної заборгованості.

З огляду на наведене прокурор стверджує, що вказана процедура закупівлі проведена незаконно, з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим протокол засідання тендерного комітету Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» №275 від 18.06.2020 р., а також договір про закупівлю №65 від 07.07.2020 р., укладений між Державним підприємством «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Люнет», підлягають визнанню недійсними у судовому порядку.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, Суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Щодо представництва прокурора то суд зазначає наступне.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано в статті 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VII Про прокуратуру, який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає в здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, в випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина 7).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) в неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною 7 статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави та відповідачем, не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, в якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу в протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Закарпатською обласною прокуратурою на адресу Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області було надіслано лист №15-602вих.21 від 17.05.2021, в якому прокуратурою повідомлено про виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а також звернуто увагу на необхідність вжиття заходів щодо їх усунення.

Згідно з листом №130713-17/1520-2021 від 26.05.2021 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області повідомило, що процедура закупівлі, результати якої оскаржуються, була предметом моніторингу, проведеного на підставі наказу №31 від 27.08.2020. За результатом якого були виявлені порушення які належать до адміністративних правопорушень. Разом з тим у вказаному листі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області висловило прохання у порядку ст. 23 Закону України «Про Прокуратуру» представляти інтереси держави в особі органу Держаудитслужби в суді.

04.06.2021 прокуратура скерувала на адресу Західного офісу Держаудитслужби лист № 15-694 вих - 21, яким повідомила, що на виконання вимог частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено підстави для представництва інтересів держави в особі Західного офісу Держаудитслужби. Закарпатська обласна прокуратура даним листом повідомила Західний офіс Держаудитслужби, що прокуратурою в порядку господарсько-процесуального законодавства України буде подано позовну заяву суду.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для звернення прокурора з даним позовом до суду в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів.

Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що він застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Відповідно до п. 34 ч. 1 ст. 1 Закону товари - продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів.

Пунктом 22 ч. 1 ст. 1 Закону визначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку

З аналізу вказаних норм вбачається, що предметом закупівлі може бути один товар, або різні товари, що закуповуються в межах однієї процедури закупівлі і вартість закупівлі товарів перевищує 200 тис. грн.

Частиною 4 статті 3 Закону визначено, що відносини, пов`язані із сферою публічних закупівель, регулюється виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.

У відповідності до ст. 5 Закону закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників та рівне ставлення до них об`єктивне та не упереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Статтею 20 Закону установлено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.

Згідно з ч. ч. 1, 4 ст. 29 Закону оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

Частиною 6 ст. 17 Закону визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених п. п. 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 ч. 1 та ч. 2 цієї статті.

Додатком 9 тендерної документації встановлено, що у випадку наявності в учасника заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що підтверджується згідно з інформацією, що міститься в електронній системі закупівель та яка сформована у порядку взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України щодо обміну інформацією про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, зборів, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби України, в учасника процедури закупівлі (згідно з наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 17.01.2018 № 37/11, далі - Порядок № 37/11), учасник повинен надати інформацію, що підтверджує здійснення останнім заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, зокрема для суб`єктів господарювання, що зареєстровані на території України - рішення органу доходів і зборів та/або укладений договір про розстрочення (відстрочення), прийняте/укладений згідно з порядком розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №574, або довідку про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, форма якої затверджена наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 №733, та яка видана контролюючим органом в електронній формі, що містить відповідну інформацію станом на будь-яку дату, наступну після оприлюднення в електронній системі закупівель відповіді інформаційно-телекомунікаційної системи ДФС на запит згідно з Порядком №37/11, згідно з якою повідомляється про наявність заборгованості в учасника, але в будь-якому випадку в межах строку, визначеного ч. 6 ст. 17 Закону.

ТОВ «Люнет», як переможцем процедури закупівлі, надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) в якій зазначено про те, що ТОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України.

Однак матеріалами справи встановлено, що відповідачем - 2 як переможцем не надано документів, які би підтверджували здійснення таких заходів у порядку та на умовах, визначених законодавством, у спосіб, встановлений Замовником у додатку №9 тендерної документації.

Враховуючи викладене, пропозиція відповідача - 2 на момент її подання не відповідала кваліфікаційним критеріям замовника, умовам тендерної документації та підлягала відхиленню.

Крім того Розділом 3 тендерної документації зокрема передбачено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», тобто тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений електронний підпис (або кваліфікований електронний підпис) учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно додатку №6 цієї тендерної документації. Відсутність накладеного кваліфікованого електронного підпису призведе до відхилення пропозиції без розгляду, як такої що не відповідає вимогам тендерної документації.

Згідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі», під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Згідно ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватись електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги".

Частиною 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Матеріалами справи встановлено, що 06.06.2020 р. Марченко О.Ю. накладено на тендерну пропозицію удосконалений електронний підпис, тип носія особистого ключа - незахищений. Аналогічні електронні підписи накладено на додаткові документи тендерної пропозиції 17.06.2020 р. та на документи переможця торгів 27.06.2020 р., що не відповідає законодавчим положенням та вимогам, викладеним в тендерній документації на підставі чого суд дійшов висновку, про те, що пропозиція відповідача 2 мала бути відхилена на підставі абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Розділом 3 Тендерної документацією передбачено наявність документального підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) та в кількості не менше визначеної Замовником в тендерній документації.

Разом з тим, судом встановлено, що на виконання вказаних вимог учасником ТОВ «Люнет» подано відповідні документи, так, в якості аналогічного договору учасником подано Договір №144/27 від 09.12.2019, укладений між ТОВ «Люнет» та ТОВ «Євроіндустріал Буд» на загальну суму 775 497,60 грн., який є договором субпідряду.

Основним договором по відношенню до вказаного договору субпідряду є Договір № 114 від 19.11.2019, укладений між Виконавчим комітетом Кілікійської міської ради Одеської області та ТОВ «Євроіндустріал Буд» про закупівлю робіт по ремонту дорожнього покриття на загальну суму 4 308 314,40 грн. відповідач 2 виконував не весь обсяг робіт, а роботи по розбиранню та влаштуванню дорожнього одягу, влаштування узбіч.

З огляду на наведене, проаналізувавши зміст вказаних договорів, суд приходить до висновку, що учасником ТОВ «Люнет» в порушення вимог тендерної документації не підтверджено наявність досвіду по виконанню робіт, оскільки договір який є предметом спору та договір №144/27 від 09.12.2019 р. укладений між ТОВ «Люнет» та ТОВ «Євроіндустріал Буд» не є аналогічними.

Також в матеріалах справи наявна довідка відповідача -2 №22/12106/20 від 05.06.2020 р. якою ТОВ «Люнет» підтверджує, наявність запису підприємства в Єдиному реєстрі боржників, з загальною сумою боргу 423 817,56 грн.

Водночас матеріалами справи встановлено недостовірність відомостей вказаних у зазначеній довідці.

Згідно розділу 5 тендерної документації замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установлених частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

З огляду на наведене суд констатує, що Відповідач 1 не скористався можливістю передбаченою тендерною документацією та не отримав підтвердження інформації наданої Відповідачем 2, що в свою чергу зумовило порушення загальних принципів та мети здійснення публічних закупівель.

Пояснення представника відповідача-2 про те, що станом на дату укладення договору підряду у ТОВ «Люнет» був відсутній податковий борг, судом не беруться до уваги, оскільки вказане не спростовує факту порушення відповідачем - 2 умов тендерної документації.

З аналогічних підстав судом не приймаються до уваги твердження Відповідача 2 згідно з якими станом на день подання тендерної пропозиції Законом України «Про електронні довірчі послуги» не вимагалося обов`язкове накладення кваліфікованого електронного підпису.

Доводи відповідача - 2 щодо відсутності обов`язку для учасника торгів у наданні підтверджень досвіду щодо об`ємів виконаних робіт у аналогічних договорах, а передбачено лише встановлення необхідності наявності такого, судом не приймаються, оскільки спростовуються матеріалами справи та висновками суду.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству.

З огляду на встановлені обставини справи суд приходить до висновку, що рішення тендерного комітету, Державного підприємства Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області оформлене протокол №275 від 18.06.2020 р., прийнято з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а тому підлягає визнанню недійсним.

У зв`язку з чим позовна вимога про визнання недійсним протоколу про визначення переможця торгів є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що на підставі вказаного рішення між відповідачами 07.07.2020 укладено Договір №65 предметом якого є «Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово - Загаття - Іршава км 0+000 - км 23+300 Закарпатської області на загальну суму 62 999 000,00 грн.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 202 Кодексу).

Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 203 названого Кодексу встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1)зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2)особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. 3)волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 4)правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 5)правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ст. 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення його сторонами вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до ст. 236 ЦК України, правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Якщо за недійсним правочином права та обов`язки передбачалися лише на майбутнє, можливість настання їх у майбутньому припиняється.

У пункті 6 частини першої статті 1 Закону надано визначення терміну "договору про закупівлю", як господарського договору, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Таким чином, договір про закупівлю є наслідком процедури закупівлі та укладається за її результатами.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що договір підряду №65 від 07.07.2020 , суперечить приписам Закону України "Про публічні закупівлі" у зв`язку з чим вимога прокурора про визнання недійсним вказаного договору підлягає до задоволення.

При цьому, суд вважає за необхідне відмітити, що станом на день розгляду справи згідно рішень судів, доступ до яких є вільним на момент розгляду пропозиції учасника ТОВ «Люнет» та визначення його переможцем замовником встановлено, що останній має явно більшу заборгованість, ніж зазначена ним у відповідній довідці (423 817,56 грн.).

У свою чергу наявність такої кількості судових рішень щодо стягнення заборгованості (у сумі майже 1,5 млн.грн.), прийнятих до моменту визначення переможця торгів, викликає обгрунтований сумнів щодо можливості в майбутньому належно виконати роботи, що є предметом закупівлі.

Крім цього, в подальшому ТОВ «Люнет» виступало відповідачем у судових справах про стягнення заборгованості, зокрема рішенням суду від 24.12.2020 у справі № 910/11037/20 стягнуто 3 033 520,79 грн., рішенням суду від 20.11.2020 у справі №910/10557/20 стягнуто з ТОВ «Люнет» 4102 565,29 грн., рішенням суду від 04.02.2021 у справі №910/10880/20 стягнуто 2 879468,14 грн., рішенням суду від 26.04.2021 у справі №910/19752/20 стягнуто 4 050 449,08 грн. та інші.

Зрештою, така господарська діяльність та фінансова неспроможність підприємства призвела до того, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 у справі №910/3070/21 відносно ТОВ «Люнет» відкрито провадження у справі про банкрутство.

Процедуру банкрутства ініційовано АТ «Асвіо Банк» у зв`язку з невиконанням ТОВ «Люнет» рішення суду від 24.12.2020 по справі №910/11037/20 про стягнення заборгованості у сумі 3 033 520,79 грн.

Однак, наведені обставини залишились поза увагою Замовника, який при наявності описаних порушень, був зобов`язаний відхилити пропозицію учасника ТОВ « Люнет» на підставі ст. 31 Закону.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Частиною 4 ст. 13 ГПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до державного підприємства Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області, м. Ужгород та до товариства з обмеженою відповідальністю Люнет, м. Київ про визнання недійсним протоколу про визначення переможця торгів та договору про закупівлю робіт за державні кошти у сумі 62 999 000,00 грн. підлягають задоволенню повністю.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідачів.

Керуючись ст. ст. 13, 73, 74, 76, 77, 86, 129, 195, ч. 1 ст. 202, ст.ст. 232, 233, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним протокол засідання тендерного комітету Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» №275 від 18.06.2020.

3. Визнати недійсним договір про закупівлю №65 від 07.07.2020, укладений між Державним підприємством «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Люнет» за результатами проведення відкритих торгів про закупівлю робіт з капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення О 070702 Завидово - Загаття Іршавакм 0+000 - км 23+300 Закарпатської області на загальну суму 62 999 000,00 грн. на майбутнє.

4. Стягнути з Державного підприємства Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області (88008, Закарпатська обл., місто Ужгород, Площа Народна, будинок 4, ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, ) суму 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.) у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Люнет»»( 04116, місто Київ, Провулок Тбіліський, будинок 1, ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, ) суму 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.) у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено: 24.11.2021.

Суддя О.Ф. Ремецькі