УХВАЛА

11 листопада 2021 року

м. Київ

Справа № 910/14977/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. - (головуючий), Бенедисюка І.М., Селіваненка В.П.,

розглянувши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "Розетка.УА"

на рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021

у справі № 910/14977/20

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Інжинірингова компанія "Нова Лайт"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Розетка.УА"

про стягнення 8 010,31 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Розетка.УА" (далі - ТОВ "Розетка.УА") 18.10.2021 (згідно з відміткою на поштовому конверті) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021. Разом з тим ТОВ "Розетка.УА" 25.10.2021 засобами поштового зв`язку та 28.10.2021 через систему "Електронний суд" звернулося із аналогічними заявами про усунення недоліків (ураховується судом як одна), у яких зазначає, про те що у поданій касаційній скарзі допущено технічну помилку, а саме скаржником помилково зазначено невірний номер справи № 910/10282/20 замість № 910/14977/20, у зв`язку з чим направляє повторно документи із коректним номером справи.

У зв`язку з перебуванням судді Малашенкової Т.М. у відпустці склад судової колегії Касаційного господарського суду змінився, що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 08.11.2021.

Дослідивши матеріали касаційної скарги ТОВ "Розетка.УА" у справі № 910/14977/20 (з урахуванням заяви про виправлення технічної описки у касаційній скарзі), Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

За змістом положень статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Аналогічне положення закріплено у частині першій статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), яким передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною сьомою статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2 102 грн.

Судом встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю "Інжинірингова компанія "Нова Лайт" (далі - ТОВ "ІК "Нова Лайт") звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до ТОВ "Розетка.УА" про повернення 7 777,00 грн сплаченої вартості за поставлений товар неналежної якості, 233,31 грн 3% річних та зобов`язання відповідача здійснити дії щодо належного розпорядження поставленим товаром неналежної якості, зокрема, власними силами та за власний кошт забрати товар за його місцезнаходженням, за адресою доставки.

У подальшому ТОВ "ІК "Нова Лайт" було подано заяву про зміну предмета позову, у якій позивач просив вимогу немайнового характеру змінити на вимогу про розірвання договору. Вказану заяву місцевий господарський суд прийняв до розгляду.

Рішенням господарського суду міста Києва від 22.02.2021 у справі № 910/14977/20, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021, позов задоволено частково: стягнуто з ТОВ "Розетка.УА" на користь ТОВ "ІК "Нова Лайт" 7 777,00 грн основного боргу, 2 038,94 грн судового збору та 3 880,00 грн витрат на професійну правничу допомогу; провадження у справі в частині позовних вимог про розірвання договору, укладеного між ТОВ "Розетка.УА" та ТОВ "ІК "Нова Лайт", закрито; в іншій частині позову відмовлено.

Рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021 переглянуто апеляційним господарським судом в оскаржуваній ТОВ "Розетка.УА" частині, а саме в частині стягнення 7 777,00 грн.

Отже, рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021 переглянуто судом апеляційної інстанції в частині задоволення позовних вимог про стягнення 7 777,00 грн основного боргу, а в частині закриття провадження у справі щодо позовних вимог немайнового характеру про розірвання договору рішення суду першої інстанції не переглядалося.

З урахуванням наведеного предметом спору є стягнення у сумі 7 777,00 грн, а, отже, ціна позову у цій справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Подана касаційна скарга не містить обґрунтувань, які можуть бути визнані такими, що підпадають під пункт 2 частини третьої статті 287 ГПК України.

Учасники судового процесу повинні розуміти, що визначені підпунктами "а" - "г" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України випадки є винятком із загального правила, і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від суду, оскільки в іншому випадку принцип "правової визначеності" буде порушено.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації"), у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації", повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

Верховним Судом під час аналізу доводів та аргументів касаційної скарги також взято до уваги: предмет позову, правову природу спірних правовідносин, складність справи та сталу судову практику щодо застосування норм права.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу. Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57)).

Таким чином, законодавець цілком свідомо надав Верховному Суду право використовувати процесуальний фільтр, закріплений у пункті 1 частини першої статті 293 ГПК України, і це повністю узгоджується з положеннями статті 129 Конституції України, завданнями та принципами господарського судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на викладене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ "Розетка.УА" на рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021 у справі № 910/14977/20, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 234, 287, 293 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "Розетка.УА" на рішення господарського суду міста Києва від 22.02.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021 у справі № 910/14977/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя В. Селіваненко