ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2021 р. Справа№ 911/1825/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Алданової С.О.

Попікової О.В.

за участю секретаря судового засідання: Поливач В.Д.

за участю представника(-ів): згідно протоколу судового засідання від 04.11.2021,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021, повний текст якого складено 05.05.2021

та на додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021, повний текст якого складено 06.05.2021

у справі №911/1825/20 (суддя Ярема В.А.)

за позовом ОСОБА_1

до 1. Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз"

про визнання недійсним рішення наглядової ради та зобов`язання здійснити викуп акцій,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 /позивач) до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (далі - ПрАТ "Київобленерго"/відповідач 1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" (далі - ТОВ "ДТЕК Нафтогаз"/відповідач 2) про:

- визнання недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019 на підставі протиправних дій ПрАТ "Київобленерго" та Наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", що полягають у несвоєчасному та неправомірному затвердженні величини ціни викупу однієї простої іменної акції ПрАТ "Київобленерго" та загальної вартості іменних цінних паперів, що підлягають обов`язковому викупу у позивача, ненаданні позивачу можливості володіти інформацією про діяльність ПрАТ "Київобленерго" та про загальну вартість простих іменних акцій, які підлягають обов`язковому викупу;

- зобов`язання ПрАТ "Київобленерго" здійснити викуп всіх акцій ПрАТ "Київобленерго", що належать позивачу станом на 15.07.2019, із ціною викупу одної простої іменної бездокументарної акції Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на підставі Закону України "Про акціонерні товариства" та іншого законодавства, рішень позачергових зборів акціонерів ПрАТ "Київобленерго", що відбулись 15.07.2019, на рівні ринкової вартості простої бездокументарної акції ПрАТ "Київобленерго" станом на 25.06.2019, у розмірі не менше 5,20 грн без ПДВ за одну просту іменну бездокументарну акцію ПрАТ "Київобленерго".

01.12.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача окрім іншого надійшла заява про уточнення позовної вимоги, відповідно до якої позивач просив суд:

- визнати недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019 на підставі протиправних дій ПрАТ "Київобленерго" та Наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", що полягають у несвоєчасному та неправомірному затвердженні величини ціни викупу однієї простої іменної акції ПрАТ "Київобленерго" та загальної вартості іменних цінних паперів, що підлягають обов`язковому викупу у позивача, ненаданні позивачу можливості володіти інформацією про діяльність ПрАТ "Київобленерго" та про загальну вартість простих іменних акцій, які підлягають обов`язковому викупу;

- визнати фінансову звітність ПрАТ "Київобленерго" (після перейменування ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі") за 2019 рік (із інформацією про фінансові показники за 2018 рік як вхідного сальдо) такою, що не підтверджена аудитором (аудиторською фірмою), що вимагається Законом України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Законом України "Про цінні папери та фондовий ринок України", відповідно до нормативних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, і відповідно зобов`язати ПрАТ "Київські регіональні електромережі" (до перейменування ПрАТ "Київобленерго") провести аудиторську перевірку фінансової звітності незалежним аудитором (аудиторською фірмою) із відповідним підтвердженням аудитором достовірності такої фінансової звітності із наступним опублікуванням на власному сайті ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до перейменування ПрАТ "Київобленерго".

У підготовчому засіданні 22.12.2020 судом відмовлено у задоволенні заяви позивача про уточнення позовних вимог. При цьому суд виходив з того, що зміст та прохальна частина заяви про уточнення позовних вимог окрім заявленої раніше вимоги про визнання недійсним рішення, містить інші вимоги, які фактично спрямовано на одночасну зміну предмету та підстав позову, що процесуальне законодавство не допускає, у задоволенні вказаної заяви судом відмовлено.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.04.2021 у справі №911/1825/20 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Суд виходив з того, що позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними.

Короткий зміст додаткового рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Додатковим рішенням Господарського суду Київської області від 19.04.2021 заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про винесення додаткового рішення та стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 30 600 грн 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу. У задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про стягнення з ОСОБА_1 46 420,00 грн витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" про винесення додаткового рішення та стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК Нафтогаз ) 31 600 грн 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" про стягнення з ОСОБА_1 10 420,00 грн витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

Скаржник наголошує, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку при розгляді клопотання позивача про визнання причини пропущення строку подання доказів судових витрат неповажними та відсутніми.

Крім того, скаржник наголосив, що відповідачі станом на дату прийняття судового рішенн у цій справі вже фактично своїми діями визнали позовні вимоги та частково виконали їх, примусово викупивши акції, а тому суд, врахувавши їх поведінку, мав відхилити заяви відповідачів про судові витрати.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021 у справі №911/1825/20 та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Також просить скасувати протокольну ухвалу Господарського суду Київської області від 01.12.2020 щодо відхилення заяви позивача про уточнення/зміну позовних вимог та задовольнити таку заяву; задовольнити клопотання позивача про витребування доказів (звітів про оцінку) від 22.06.2020; витребувати доказ - звіт про оцінку, здійснений оцінювачем ТОВ "БДО КОНСАЛТИНГ" станом на 23.10.2020.

В апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження.

Підставами для скасування судового рішення позивач зазначає про неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права судом першої інстанції.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.06.2021 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді Гаврилюк О.М., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.07.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 та на додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021 у справі №911/1825/20 залишено без руху у зв`язку з відсутністю доказів направлення апеляційної скарги іншим учасникам справи. Роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.

21.07.2021, від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, додано докази направлення апеляційної скарги іншим учасникам справи. Тобто, недоліки, допущені при поданні апеляційної скарги у справі №911/1825/20, усунено.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2021 поновлено ОСОБА_1 пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 та на додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021 у справі №911/1825/20. Відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 та на додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021 у справі №911/1825/20. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 18.08.2021 о 15:00 год. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 11.08.2021. Встановлено відповідачам строк до 11.08.2021 для надання своїх заперечень чи пояснень щодо вимоги апеляційної скарги про скасування протокольної ухвали Господарського суду Київської області від 01.12.2020 щодо відхилення заяви позивача про уточнення/зміну позовних вимог; щодо клопотання позивача про витребування доказів (звітів про оцінку) від 22.06.2020 та витребування доказу - звіту про оцінку, здійсненого оцінювачем ТОВ "БДО КОНСАЛТИНГ" станом на 23.10.2020 у справі №911/1825/20. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень, заперечень в письмовій формі до 11.08.2021. Доведено до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є необов`язковою.

В ході апеляційного перегляду справи склад колегії суддів змінювався та розгляд справи неодноразово відкладався.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2021, у зв`язку з перебуванням судді Євсікова О.О., який входить до складу колегії суддів, у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/1825/20.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, протоколу передачі апеляційної скарги раніше визначеному складу суду та повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.09.2021, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Попікова О.В., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2021 1. апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 у справі №911/1825/20 прийнято до провадження у визначеному складі колегії суддів: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Попікова О.В., Алданова С.О. Розгляд справи постановлено здійснити в раніше призначеному судовому засіданні 22.09.2021 о 15:00 год.

В подальшому розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема у судовому засіданні від 02.11.2021 розгляд справи було відкладено до 04.11.2021.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" та Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" у поданих відзивах зазначило, що оскаржене рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстави для його зміни чи скасування відсутні. Апеляційну скаргу просить залишити без задоволення.

Явка представників сторін.

В судове засідання від 04.11.2021 з`явилися усі учасники апеляційного провадження.

Розгляд клопотань.

У апеляційній скарзі позивачем було заявлено клопотання у якому останній просив задовольнити клопотання позивача про витребування доказів (звітів про оцінку) від 22.06.2020; витребувати доказ - звіт про оцінку, здійснений оцінювачем ТОВ "БДО КОНСАЛТИНГ" станом на 23.10.2020.

Розглянувши означене клопотання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку відмовити у його задоволенні, виходячи із наступного.

Згідно з частиною 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ГПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини 4 статті 74 ГПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Статтею 79 ГПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 81 ГПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання (п. 2).

Колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що витребування доказів є правом, а не обов`язком суду.

З даного клопотання вбачається, що позивач не надав жодних належних та допустимих доказів та не обґрунтував неможливості самостійно подати відповідні докази. Разом з цим, апеляційний суд також враховує, що таке клопотання позивач також подавав під час розгляду справи у суді першої інстанції, яке було залишено без розгляду через пропуск строку встановленого ст.ст. 80, 81 ГПК України.

Суд апеляційної інстанції також не вбачає підстав для задоволення заявленого позивачем клопотання. При цьому суд враховує, що оскільки однією з необхідних умов задоволення клопотання про витребування доказів є неможливість самостійно подати необхідні для розгляду справи докази. Обґрунтування такої неможливості покладається на особу, що заявляє відповідне клопотання.

До того ж, у відповідності до ч. 3 ст. 269 ГПК України, докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Крім того, до апеляційної скарги позивачем було заявлено клопотання у якому останній просив залучити документи, відповідно до переліку зазначеного у додатках. (т. 4 а.с. 34)

Суд зауважує, що відповідно до статей 80, 269 ГПК України, єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у тому числі апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого процесуальним законом порядку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких покладений на учасника справи (у даному випадку - позивача).

Отже, при поданні учасником справи доказів, які не були подані до суду першої інстанції, такий учасник справи повинен письмово обґрунтувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також надати відповідні докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від особи, яка їх подає.

Проте судом апеляційної інстанції встановлено, що скаржник в апеляційній скарзі на виконання вимог частини 4 статті 80, пункту 6 частини 2 статті 258, частини 3 статті 269 ГПК України взагалі не обґрунтовував наявності виняткового випадку неподання зазначених доказів у встановлений строк, як і не доводив неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від відповідача.

Таким, чином позивач не дотримався чітко встановленого процесуальним законодавством порядку подання додаткових доказів в суді апеляційної інстанції, а отже не вчинив відповідної процесуальної дії, що, як наслідок, виключає вчинення судом апеляційної інстанції процесуальних дій щодо долучення та надання оцінки додатковим доказам.

В ході апеляційного перегляду справи через відділ документального забезпечення суду від позивача надійшли:

27.10.2020 - клопотання про залучення до участі у справі свідка - ОСОБА_2 ;

- клопотання у якому позивач просив визнати конфлікт інтересів при представленні інтересів відповідача-1 та/або відповідача-2 - адвокатом Перцевим Д.П.; на підставі ст. 58, ч.1 ст. 59 ГПК України визнати Перцева Д.П. неналежним представником відповідачів, так як ця особа є за процесуальним статусом є свідком відповідача-1 та відповідача-2; зобов`язати відповідачів надати іншого представника для розгляду справи №911/1825/20.

Протокольною ухвалою від 02.11.2021 суд дійшов висновку залишити ці клопотання без розгляду, оскільки такі подані з пропуском строку встановленого ст.ст. 80, 81, 118 ГПК України, так як ухвалою Пвнічного апеляційного господарського суду від 21.07.2021, серед іншого було встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень, заперечень в письмовій формі до 11.08.2021.

Крім того, колегія суддів зауважує, що клопотання у якому позивач просив про визнання конфлікту інтересів при представленні інтересів відповідача-1 та/або відповідача-2 - адвокатом Перцевим Д.П. було розглянуто судом першої інстанції, у задоволенні якого суд відмовив з огляду на процесуальну безпідставність та неспроможність цього клопотання.

01.11.2021 - клопотання про долучення до матеріалів справи постанови НКЦПРФ №357-ДП-Е від 12.10.2021 «Про накладення санкції за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за ненадання ОСОБА_1 фінансової звітності, Звітів про оцінку, що є порушенням ст. 77, 78 Закону України «Про акціонерні товариства», також інші документи зазначені у додатках клопотання;

- долучити письмові пояснення до матерівалів справи №911/1825/20.

Протокольною ухвалою від 02.11.2021 суд дійшов висновку про його часткове задоволення. Постанову НКЦПРФ №357-ДП-Е від 12.10.2021 «Про накладення санкції за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» залучено до матеріалів справи.

Однак, колегія суддів зазначає, що при розгляді цієї справи суд не надає їй правову оцінку, оскільки зазначена постанова НКЦПРФ №357-ДП-Е від 12.10.2021 була прийнята після прийняття судового рішення судом першої інстанції.

Відповідно до частини 3 статті 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Процесуальна дія суду із долучення поданих суду доказів до матеріалів справи не є тотожною процесуальній дії з прийняття доказів до розгляду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2020 у справі № 915/1402/16).

Щодо інших документів зазначених у цьому клопотанні колегією суддів відмовлено у їх долученні, оскільки такі подані з порушенням встановленого процесуальним законом порядку, зокрема статей 80, 269 ГПК України.

04.11.2021 - клопотання, у якому позивач просив поставити відповідачам запитання, відповіді на які важливі для справедливого, всебічного розгляду справи по суті спору;

- долучити до матеріалів справи письмові відповіді на питання суду, озвучені у судовому засіданні 02.11.2021; визнати поважними причини не направлення відповідачам копії цих відповідей, у зв`язку із коротким періодом оголошеної судом перерви.

Розглянувши клопотання позивача про долучення до матеріалів справи письмових відповідей на питання суду, озвучені у судовому засіданні 02.11.2021 колегією суддів було роз`яснено, що позивач може надати ці відповіді усно під час дачі пояснень по справі.

Щодо клопотання у якому позивач просив поставити відповідачам запитання, відповіді на які важливі для справедливого, всебічного розгляду справи по суті спору. Протокольною ухвалою від 04.11.2021 суд дійшов висновку залишити це клопотання без розгляду, оскільки таке подане з пропуском строку встановленого ст.ст. 80, 81, 118 ГПК України, так як ухвалою Пвнічного апеляційного господарського суду від 21.07.2021, серед іншого було встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень, заперечень в письмовій формі до 11.08.2021.

Межі та строк розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Частиною 1 ст. 270 ГПК України визначено, що у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Відповідно до ст. 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Водночас, суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

З огляду на зазначені вище обставини, для визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного апеляційного перегляду справи, розгляд скарги здійснено за межами строків, встановлених Господарським процесуальним кодексом України, проте в розумні строки.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення присутніх представників учасників справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційні скарги на рішення та додаткове рішення задовольнити частково, оскаржене рішення у даній справі та додаткове рішення змінити, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

З наявної в матеріалах справи копії виписки СП ТОВ "Драгон Капітал" від 19.06.2020 про стан рахунку в цінних паперах на 18.06.2020 слідує, що позивач - ОСОБА_1 станом на 18.06.2020 є власником 5 240 000 простих іменних акцій ПрАТ "Київобленерго", перейменованого надалі у ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі", випущених у бездокументарній формі номінальною вартістю 0,05 грн за штуку та загальною номінальною вартістю 262 050,00 грн, що складає 0,5035% статутного капіталу товариства.

Поряд з тим, як зауважив позивач, 20.06.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" стало власником контрольного пакету акцій ПрАТ "Київобленерго" - понад 58%, та разом із афілійованою/пов`язаною особою НГР Б.В. - значного контрольного пакету - понад 93%.

Водночас, за доводами позивача, 20.06.2019 рішенням наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", у складі лише представників мажоритарного акціонера - ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", зокрема:

- відповідно до ч. 5 ст.47 Закону України "Про акціонерні товариства" скликано позачергові загальні збори товариства на 15.07.2019;

- затверджено порядок денний таких зборів: 1. обрання лічильної комісії позачергових загальних зборів товариства. Затвердження регламенту позачергових загальних зборів товариства; 2. надання згоди та/або схвалення вчинення товариством значних правочинів, що є обов`язковим для участі на нових сегментах ринку електричної енергії; внесення змін до статуту товариства; про попереднє надання згоди на вчинення товариством значних правочинів;

- затверджено перелік документів, з якими акціонери товариства можуть ознайомитись під час підготовки до відповідних зборів, місце розміщення матеріалів, необхідних для прийняття рішень та відповідальну особу за порядок ознайомлення із вказаними документами,

- обрано та залучено суб`єкта оціночної діяльності - оцінювачем майна товариства - Консалтингову фірму ТОВ "Експерт-Аналітик" для проведення оцінки акцій товариства та затверджено умови договору з ним, зокрема розмір оплати послуг за цим договором у сумі 75000,00 грн без ПДВ. Вказані рішення оформлено протоколом засідання наглядової ради ПрАТ "Київобленерго" від 20.06.2019, копія якого наявна в матеріалах справи.

В розрізі вказаного вище позивач зауважив, що Консалтингову фірму ТОВ "Експерт-Аналітик" для проведення оцінки акцій товариства обрано з порушення встановленого порядку - без проведення тендеру/конкурсу, що свідчить про цілеспрямованість систематичного залучення вказаної особи для проведення оцінки акцій товариства, що підлягають викупу у міноритарних акціонерів.

Відповідно до викладених у позові доводів позивача 27.06.2019 на сайті ПрАТ "Київобленерго" розміщено оголошення про скликання позачергових загальних зборів товариства 15.07.2019, у якому зазначалось про можливість акціонерів ознайомитись з необхідними для прийняття рішень документами.

Як зауважив позивач, 04.07.2019 він звернувся до відповідача 1 з метою ознайомитись із документами для голосування на загальних зборах акціонерів 15.07.2019, за результатами чого відповідальна особа надала неповний комплект документів по підготовці до зборів, зокрема, за доводами позивача, станом на 04.07.2019 проекту договору викупу акцій із визначеною ціною такого викупу, загальної кількості акцій до викупу, загальної вартості договору, надано не було, про що позивач зазначив у розписці "реєстр відвідувань акціонерів і їх ознайомлення із проектами документів для прийняття рішення на загальних зборах акціонерів 15.07.2019". Копія вказаного реєстру наявна в матеріалах справи.

12.07.2019 наглядовою радою ПрАТ "Київобленерго" прийнято рішення про затвердження ціни обов`язкового викупу акцій у акціонерів товариства, які зареєструються 15.07.2019 для участі у позачергових загальних зборах акціонерів товариства та проголосують проти прийняття такими зборами рішення про надання згоди на вчинення товариством значних правочинів у розмірі 1,37 грн (спірне рішення). Вказане рішення оформлено протоколом засідання наглядової ради ПрАТ "Київобленерго" від 12.07.2019, копія якого наявна в матеріалах справи.

З наявної в матеріалах справи копії протоколу про підсумки голосування позачергових загальних зборів ПрАТ "Київобленерго", що відбулись 15.07.2019, слідує, що:

- по другому питанню порядку денного "надання згоди та/або схвалення вчинення товариством значних правочинів, що є обов`язковими для участі на нових сегментах ринку електричної енергії" за результатами голосування прийнято рішення більш як 50% загальної кількості голосів акціонерів про надання згоди та/або схвалення вчинення виконавчим органом товариства значних правочинів незалежно від їх суми (в тому числі на суму, що перевищує 50% вартості активів товариства за даними останньої річної фінансової звітності) та строку дії;

- по четвертому питанню порядку денного "про попереднє надання згоди на вчинення товариством значних правочинів" за результатами голосування прийнято рішення більш як 50% загальної кількості голосів акціонерів про попереднє схвалення вчинення товариством в ході звичайної поточної господарської діяльності протягом одного року з дня проведення цих загальних зборів товариства значних правочинів, вчинення яких статутом товариства віднесено до компетенції загальних зборів товариства.

Як зауважив позивач, перед проведенням вказаних вище загальних зборів його ознайомлено з типовим проектом договору із ціною акцій - 1,37 грн за акцію, тоді як загальну кількість акцій до викупу та їх загальну вартість не вказано.

За доводами позивача 15.07.2019 на загальних зборах він голосував проти другого та четвертого питань порядку денного, відповідно: "надання згоди та/або схвалення вчинення товариством значних правочинів, що є обов`язковими для участі на нових сегментах ринку електричної енергії" та "про попереднє надання згоди на вчинення товариством значних правочинів", яке, на думку позивача, є фактично наданням згоди на вчинення товариством правочину, щодо якого є заінтересованість, а також звертав увагу голови зборів на неправомірності другого та четвертого питань порядку денного.

Відповідно до викладених у позові доводів 18.07.2019 позивач звернувся до наглядової ради та генерального директора ПрАТ "Київобленерго" із запитом про надання документів, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до ст. 8 Закону України "Про акціонерні товариства" за період з 01.01.2019. В підтвердження вказаної обставини позивач надав копію листа від 18.07.2019.

Згідно наявної в матеріалах справи копії повідомлення акціонеру, що має право вимоги обов`язкового викупу акцій ПрАТ "Київобленерго" від 19.07.2019 відповідач 1 повідомив позивача про право останнього вимагати викупити 5 241 000 акцій за ціною викупу 1,37 грн за акцію.

Надалі, за доводами позивача, не отримавши відповіді на звернення від 18.07.2019 він звернувся до наглядової ради та генерального директора ПрАТ "Київобленерго" із листом від 31.07.2019 та просив надати, зокрема, документи, на підставі яких визначена ринкова вартість відповідно до ст. 8 Закону України "Про акціонерні товариства" за період з 01.01.2019. Копія вказаного листа наявна в матеріалах справи.

Як зазначив позивач, за результатами вказаних вище запитів та декількох додаткових звернень, 03.09.2019 позивачу надано оригінал звіту про оцінку простих іменних акцій ПрАТ "Київобленерго" станом на 25.06.2019, здійснений ТОВ "Експерт-Аналітик" 11.07.2019 (далі - звіт про оцінку), тоді як інших документів позивачу не надано. Копія зазначеного звіту наявна в матеріалах справи.

В обґрунтування заявлених вимог, позивач посилається на порушення його прав, як акціонера ПрАТ "Київобленерго", що виявилось у несвоєчасному та неправомірному затвердженні вартості ціни викупу однієї простої іменної акції ПрАТ "Київобленерго", зокрема на підставі звіту про оцінку, який не відповідає чинному законодавству, та загальної вартості іменних цінних акцій, що підлягають обов`язковому викупу у позивача, ненаданні позивачу можливості володіти інформацією про діяльність ПрАТ "Київобленерго" та про загальну вартість простих іменних акцій, які підлягають обов`язковому викупу.

Так, стосовно вказаного вище позивач зазначив, що проведені відповідачем 1 раніше звіти з оцінки простих іменних акцій не відповідали чинному законодавству, тоді як звіт про оцінку ТОВ "Експерт-Аналітик" здійснено з помилками та такий звіт не може бути використаний для визначення ринкової вартості акцій ПрАТ "Київобленерго", що підтверджується аналізом вказаного звіту, здійсненим іншим експертом.

В підтвердження вказаного вище позивач надав копію складеного ОСОБА_1 переліку порушень чинного законодавства та нормативних актів, що регулюють питання оцінки майна та майнових прав, вчинених Консалтинговою фірмою ТОВ "Експерт-Аналітик" та оцінювачем Доценко Ігорем Вікторовичем при здійсненні незалежної оцінки простих іменних бездокументарних акцій ПрАТ "Київобленерго" станом на 25.06.2019, оцінка здійснена 11.07.2019 на підставі договору б/н від 21.06.2019 між ПрАТ "Київобленерго" (замовник) та консалтинговою фірмою у формі ТОВ "Експерт-Аналітик".

Поряд з тим, позивач зазначив, що відповідно до останньої фінансової звітності ПрАТ "Київобленерго" станом на 31.03.2019 власний капітал товариства складав 8 838 400,00 грн, а тому дольова участь кожного акціонера та частина в активах підприємства, що залишається після вирахування його зобов`язань у товаристві 8,49 грн на одну просту іменну акцію ПрАТ "Київобленерго" (8 838 400,00 грн поділено на 1 040 875600 акцій).

З огляду на наведене, позивач вважає, що справедлива і обґрунтована ринкова вартість однієї простої бездокументарної акції ПрАТ "Київобленерго" на дату оцінки складала не менше 5,20 грн за акцію та не більше 8,49 грн за акцію, виходячи із двох дозволених законодавством підходів.

За доводами позивача вказана вище правова позиція також підтверджена професійним сертифікованим незалежним оцінювачем ТДВ "Гільдія оцінювачів України", в підтвердження чого позивачем надано копію листа ТДВ "Гільдія оцінювачів України" від 18.06.2020.

Крім того позивач зазначив про ряд порушень законодавства, зокрема:

- відсутність персонального повідомлення позивача про скликання загальних зборів акціонерів 15.07.20219 та відсутність такого повідомлення у загальнодоступній інформаційній базі даних НКЦПФР;

- в порушення ст. 36 Закону України "Про акціонерні товариства" не ознайомлено позивача із проектом договору до проведення загальних зборів 15.07.2019;

- членами наглядової ради ПрАТ "Київобленерго" призначено трьох осіб, які всі є представниками мажоритарного акціонера - ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", а тому наглядова рада у вказаному складі заінтересованих у занижені ціни членів затвердила істотну умову - ціну, для правочинів щодо викупу акцій у акціонерів, яким належить понад 6% акцій ПрАТ "Київобленерго", що перевищує обмеження у 1% від вартості, встановленого для визначення правочинів із заінтересованістю згідно ч. 1 ст. 71 Закону України "Про акціонерні товариства", для чого існує окрема процедура;

- відповідачем 1 порушено вимоги ст. 8, 68, 69, 71, 72 Закону України "Про акціонерні товариства";

- наглядовою радою не взято до уваги вартість акцій ПрАТ "Київобленерго", яка склалась з угоди купівлі контрольного пакету акцій компанією ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" по ціні 5,20 грн за акцію;

- не існує достовірної фінансової звітності ПрАТ "Київобленерго" за 2018-2019 роки.

Отже, посилаючись на правові позиції Верховного Суду, позивач вказав, що невідповідність рішення наглядової ради в частині затвердження ринкової вартості акцій з метою їх викупу вимогам законодавства є підставою для визнання такого рішення недійсним.

Додатково позивач зазначив, що після фактичного придбання ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" контрольного пакету акцій ПрАТ "Київобленерго" відповідачі 1, 2 зобов`язані були вчинити дії щодо повідомлення про такі обставини, публікації такого повідомлення в загальнодоступній базі та, надалі, визначити ціну придбання акцій одним з методів, і після цього відповідач 2 зобов`язаний запропонувати всім акціонерам придбати у них акції товариства шляхом надіслання до товариства безвідкличної пропозиції для всіх акціонерів про придбання належних їм акцій.

За доводами позивача процедури squeeze-out та sell-out направлені на захист міноритарного акціонера, якому пропонується продати належні йому акції за справедливою ціною.

Відповідач 1 заперечив проти задоволення позову, зазначивши, що рішення про ціну акцій товариства прийнято наглядовою радою у відповідності з ринковою ціною, визначеною суб`єктом оціночної діяльності, і не довіряти відповідній оцінці у членів наглядової ради не було підстав.

Крім того, відповідач 1 зауважив, що отримавши позов, у якому зазначено про недоліки оцінки, ПрАТ "Київобленерго" звернулось для отримання рецензії звіту до експертної ради - Українського товариства оцінювачів, яка встановила, що звіт кваліфікується як такий, що відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.

В підтвердження вказаного вище відповідач 1 надав копію рецензії на звіт про незалежну оцінку вартості однієї простої іменної акції бездокументарної ПрАТ "Київобленерго" вих. №21-373 від 14.07.2020.

Стосовно вказаного вище відповідач 1 зазначив, що:

- оцінка акцій товариства, здійснена КФ ТОВ "Експерт-Аналітик" станом на 25.06.2019, базується на фінансовій звітності товариства за 2018 рік з розрахунку активів у розмірі 12-13 млрд. грн, що повинно тлумачитись на користь позивача;

- рішення про затвердження ціни прийнято наглядовою радою на наступний день після проведення оцінки - 12.07.2019, тобто до дня зборів акціонерів і позивач до голосування ознайомився з матеріалами зборів і жодних заперечень не подав;

- 15.07.2019 позивач безпосередньо перед засіданням зборів акціонерів ознайомився з матеріалами, у тому числі і проектом договору про викуп акцій та, надалі, взяв участь у зборах акціонерів, виступав та голосував з питань порядку денного, зокрема по питанню другому - "проти".

Вказане вище, за доводами відповідача 1, свідчить про відсутність підстав для визнання рішення наглядової ради недійсним.

Стосовно ж вимоги про зобов`язання відповідача 1 викупити акції по ціні 5,20 грн за акцію, відповідач 1 зазначив, що, проголосувавши проти другого питання порядку денного зборів, позивач отримав право на викуп акцій, однак, таким правом не скористався, оскільки після отримання повідомлення про право вимоги обов`язкового викупу акцій 29.07.2019, у встановлений строк - до 16.08.2019, позивач вимогу про викуп акцій товариству не подав, як наслідок втратив право вимагати викупу акцій.

Також відповідач 1 вказав, що до компетенції суду не належить затвердження ринкової вартості акцій товариства на рівні 5,20 грн за 1 акцію, вказане питання належить до виключної компетенції наглядової ради товариства, а належним документом, що підтверджує визначення вартості акцій, є звіт про оцінку акцій товариства, тоді як позивач не спростував належними та допустимими доказами затверджену відповідачем 1 вартість викупу акцій.

З рештою доводів та аргументів позивача відповідач 1 не погодився з огляду на те, що вони не стосуються предмету позову та є безпідставними.

Заперечуючи проти позову, відповідач 2 вказав, що у поданій позовній заяві позивач не заявляє вимог до ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", попри те по суті вимог відповідач 2 вказав, що з огляду на положення п. 4.8 статуту товариства від 11.04.2018, приписи ст. 65 Закону України "Про акціонерні товариства" не поширюються на товариство в частині направлення оферти.

Також відповідач 2 вказав, що:

- члени наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", які не є представниками ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" та жодного відношення до господарської діяльності вказаного товариства не мають, не були обізнані про підстави та умови купівлі контрольного пакету акцій ПрАТ "Київобленерго";

- ціна, за якою відповідач 2 придбав акції ПрАТ "Київобленерго" у нерезидента, є завищеною і не є ринковою вартістю акцій товариства, при цьому, середньозважена ціна купівлі-продажу акцій товариства за відповідний період за інформацію щодо вчинених правочинів на фондовій біржі складає 0,6грн.

Своєю чергою позивач, не погоджуючись із запереченнями відповідачів 1, 2, зауважи на тому, що наглядова рада могла скликати збори раніше - завчасно, а не за прискореною процедурою, оскільки підстави для їх скликання виникли значно раніше і фактично рішення про скликання прийнято ще 03.06.2019, про що свідчить номер протоколу засідання наглядової ради, а скорочення терміну між оголошенням та зборами здійснено з метою скорочення часу для ознайомлення міноритарними акціонерами з документами до зборів.

Також позивач вказав, що оголошення про скликання зборів опубліковано лише 26.06.2019 на сайті відповідача 1, який сам має наповнює свій сайт.

На переконання позивача рецензія звіту КФ ТОВ "Експерт-Аналітик" є незаконною та не може бути взята до уваги, оскільки рецензування звіту про оцінку здійснено заінтересованою особою - членом якої є відповідний оцінщик.

До того ж позивач зазначив, що:

- на момент звернення для ознайомлення з документами до зборів не існувало проекту договору викупу акцій з усіма передбаченими законом реквізитами, тоді як відповідач 1 мав можливість виготовити проекти договорів про викуп завчасно з зазначенням усіх необхідних реквізитів;

- посилання на пропущення строку для прийняття пропозиції про викуп безпідставне, оскільки після отримання пропозиції позивач направляв звернення до відповідача 1 щодо надання додаткових документів для прийняття рішення щодо акцепту направленої відповідачем 1 оферти;

- всі члени наглядової ради діють виключно за настановами відповідача 2 - ТОВ "ДТЕК Нафтогаз".

У запереченнях щодо відповіді на відзив відповідачем 1 вказано, що позивачем не доведено, що дії членів наглядової ради 12.07.2019 при затвердженні ціни викупу однієї простої іменної акції ПрАТ "Київобленерго" є протиправними, а під час прийняття спірного рішення наглядовою радою не існувало ані позитивної, ані негативної рецензії.

Також відповідач 1 вказав, що:

- позивачу до моменту голосування з другого питання порядку денного було достаменно відомо про умови викупу його акцій у разі голосування "проти";

- твердження про пов`язаність та заінтересованість організації, яка здійснила рецензування звіту, безпідставні та не доведені в установленому порядку, тоді як вибір такої організації для рецензування звіту пов`язаний із оперативністю виготовлення рецензії та здійснення рецензування за участю не менше 2 експертів та заслуженого експерта-оцінювача;

- фінансова звітність товариства за 2019 рік та її корегування не має значення для оцінки ринкової вартості акції товариства станом на 25.06.2019;

- обраний позивачем спосіб захисту шляхом зобов`язання викупити акції не є чітким, оскільки не визначено чітку ціну, за якою має відбуватись викуп акцій та належну до викупу кількість акцій.

Надалі, в процесі розгляду даної справи, відповідач 1 повідомив, що 26.10.2020 позивач продав усі належні йому акції ПрАТ "Київобленерго" на користь ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" в підтвердження чого надано копію виписки про операції з цінними паперами за період з 26.10.2020 по 26.10.2020.

Додатково до вказаного вище відповідач 1 зазначив, що 03.11.2020 позивач придбав 1340 акцій ПрАТ "Київобленерго", однак акції у кількості 5 241 000 штук, стосовно яких заявлено вимоги позивачем, останньому вже не належать, а з 08.12.2020 ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" набуло право власності на 100% статутного капіталу товариства, як наслідок позивач втратив статус акціонера.

В підтвердження вказаного відповідачем 1 надано копії договору купівлі-продажу цінних паперів №20БВ-000000653; №БВ20201023/02-АК від 23.10.2020, укладеного ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" та СП ТОВ "Драгон Капітал", а також копії повідомлення про набуття права власності на 100% статутного капіталу ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та виписки про стан рахунків в цінних паперах на 08.12.2020.

Своєю чергою позивач зазначив, що вказані вище обставини свідчать про визнання відповідачами позову, оскільки своїми діями та поведінкою вони підтвердили прийняття умов та правової позиції іншої сторони.

Водночас позивач, наполягаючи на вирішенні спору по суті, зауважив на понесенні ПрАТ "Київобленерго" з 15.07.2019 по 27.10.2020 збитків у сумі понад 350 млн грн, а купівля акцій по 5,27 грн за акцію суперечить правовій позиції відповідачів, а укладення повіреним від імені позивача договору купівлі-продажу цінних паперів відбулось під впливом омани та тиску, на невигідних для позивача умовах, відтак акції позивач втратив примусово і коштів за такі акції не отримав.

До того ж відповідно до поданого до суду письмово заключного слова позивач вказав, що:

- під час розгляду справи відповідачі продовжували порушувати права позивача, що зокрема підтверджується наданими позивачем копіями листів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №№26/03/902 від 17.01.2021, 26/03/22897 від 29.12.2020, копії постанов Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 26.08.2020 та від 25.11.2020;

- оскільки наглядова рада відповідача 1 складається виключно з представників відповідача 2, то останній, окрім наведених позивачем порушень законодавства, відповідає за вказаним позовом солідарно з відповідачем 1;

- основна причина та підстава подання вказаного позову у даній справі - порушення прав позивача та його майнового інтересу щодо управління акціонерним товариством, щодо розпорядження його майном відповідно до закону, доступу до достовірної інформації про діяльність товариства, його фінансової звітності, інших прав та інтересів, а тому позов спрямовано на захист інтересів позивача, 12 000 міноритарних акціонерів та 1 млн користувачів послуг ПрАТ "Київобленерго".

Враховуючи вказане вище позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Розглянувши апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що остання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Статтею 15 Цивільного кодексу України уноромовано, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено статтею 16 цього Кодексу.

Шляхом вчинення провадження у справах суд здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вказаними вище нормами.

Вирішуючи спір по суті, господарський суд має встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, для захисту якого звернувся позивач

Поряд з тим позов, який у процесуальному сенсі є зверненням особи до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, складається з двох елементів: предмета і підстав позову.

Оцінка предмету заявленого позову та, як наслідок, наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Своєю чергою, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Так, ОСОБА_1 згідно поданого у даній справі позову оспорює дійсність рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго" від 12.07.2019, яким затверджено ціну обов`язкового викупу акцій у акціонерів товариства, які зареєструються 15.07.2019 для участі у позачергових загальних зборах акціонерів товариства та проголосують проти прийняття такими зборами рішення про надання згоди на вчинення товариством значних правочинів, у розмірі 1,37 грн.

Водночас зі змісту поданого ОСОБА_1 позову слідує, що заявлені ним вимоги як про визнання недійсним рішення, так і про зобов`язання відповідача 1 здійснити викуп всіх акцій ПрАТ "Київобленерго", що належать позивачу станом на 15.07.2019, за ціною викупу одної простої іменної бездокументарної акції - не менше 5,20 грн без ПДВ, спрямовано на реалізацію позивачем права вимагати здійснення обов`язкового викупу товариством належних йому акцій.

Вказане вище протягом розгляду даної справи позивач не заперечував.

Приписи Закону України "Про акціонерні товариства" (тут і надалі - в редакції від 01.01.2019) встановлюють різні правові механізми регулювання відносин щодо викупу акцій, зокрема статтею 68 вказаного закону унормовано процедуру обов`язкового викупу акціонерним товариством акцій на вимогу акціонерів.

Пунктом 8 частини 1 статті 2, пунктом 2 частини 1 статті 68 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Кожний акціонер - власник простих акцій товариства має право вимагати здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством належних йому простих акцій, якщо він зареєструвався для участі у загальних зборах та голосував проти прийняття загальними зборами рішення про: надання згоди на вчинення товариством значних правочинів.

Згідно ч. 3 ст. 68, абз. 1, 4 ч. 1, ч.ч. 2-4 ст. 69 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерне товариство у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, зобов`язане викупити належні акціонерові акції.

Ціна викупу акцій не може бути меншою за ринкову вартість, визначену відповідно до статті 8 цього Закону. Договір між акціонерним товариством та акціонером про обов`язковий викуп товариством належних йому акцій укладається в письмовій формі.

Акціонерне товариство протягом не більш як п`яти робочих днів після прийняття загальними зборами рішення, що стало підставою для вимоги обов`язкового викупу акцій, у порядку, встановленому наглядовою радою товариства, повідомляє акціонерів, які мають право вимагати обов`язкового викупу акцій, про право вимоги обов`язкового викупу акцій із зазначенням:1) ціни викупу акцій; 2) кількості акцій, викуп яких має право вимагати акціонер; 3) загальної вартості у разі викупу акцій товариством; 4) строку здійснення акціонерним товариством укладення договору та оплати вартості акцій (у разі отримання вимоги акціонера про обов`язковий викуп акцій).

Протягом 30 днів після прийняття загальними зборами рішення, що стало підставою для вимоги обов`язкового викупу акцій, акціонер, який має намір реалізувати зазначене право, подає товариству письмову вимогу. У вимозі акціонера про обов`язковий викуп акцій мають бути зазначені його прізвище (найменування), місце проживання (місцезнаходження), кількість, тип та/або клас акцій, обов`язкового викупу яких він вимагає. До письмової вимоги акціонером мають бути додані копії документів, що підтверджують його право власності на акції товариства станом на дату подання вимоги.

Протягом 30 днів після отримання вимоги акціонера про обов`язковий викуп акцій товариство здійснює оплату вартості акцій за ціною викупу, зазначеною в повідомленні про право вимоги обов`язкового викупу акцій, що належать акціонеру, а відповідний акціонер повинен вчинити усі дії, необхідні для набуття товариством права власності на акції, обов`язкового викупу яких він вимагає.

Поряд з тим згідно ч. 1 ст. 8, ч. 1 ст. 50 та ч. 2 ст. 52 Закону України "Про акціонерні товариства" ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до цього Закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.

Наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, здійснює управління акціонерним товариством, а також контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

До виключної компетенції наглядової ради належить затвердження ринкової вартості майна у випадках, передбачених цим Законом.

З огляду на зазначене суд зауважує, що механізм реалізації акціонером правомочностей щодо здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством належних акціонеру акцій, а отже і наявність у відповідної особи - акціонера, матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, підлягає оцінці через призму наявного у особи права на такі акції.

Водночас, згідно умов договору купівлі-продажу цінних паперів №20БВ-000000653; №БВ20201023/02-АК, укладеного 23.10.2020 між покупцем - ТОВ "ДТЕК Мережі", від імені та за рахунок якого діяло ПрАТ "Альтана капітал", та продавцем - СП ТОВ "Драгон капітал", який діяв за договором та на підставі наданого клієнтом продавця - ОСОБА_1 , разового замовлення:

- клієнт продавця зобов`язується передати у власність покупцю цінні папери, а повірений покупця зобов`язується сплатити продавцю за них відповідну грошову суму;

- предметом цього договору є такі цінні папери: акції прості іменні бездокументарні; емітент - ПрАТ "Київобленерго" (поточне найменування - ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі"); загальна кількість - 5 241 000 штук; ціна однієї акції - 4,15 грн; загальна сума договору - 21 750 150,00 грн.

Обставини продажу позивачем усіх належних йому акції ПрАТ "Київобленерго" на користь ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" також підтверджується наявною в матеріалах справи копією виписки про операції з цінними паперами за період з 26.10.2020 по 26.10.2020.

До того ж з наявних в матеріалах справи копій повідомлення про набуття права власності на 100% статутного капіталу ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та виписки про стан рахунків в цінних паперах на 08.12.2020 слідує, що станом на 08.12.2020 ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" є власником 100% статутного капіталу ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі".

Отже, з вказаного вище слідує, що в процесі розгляду зазначеного спору та на момент прийняття відповідного рішення у даній справі ОСОБА_1 втратив право власності на належні йому акції, на реалізацію права щодо викупу яких спрямовано заявлені позивачем вимоги.

Доказів же визнання недійсним договору купівлі-продажу цінних паперів №20БВ-000000653; №БВ20201023/02-АК, укладеного 23.10.2020 між покупцем - ТОВ "ДТЕК Мережі", від імені та за рахунок якого діяло ПрАТ "Альтана капітал", та продавцем - СП ТОВ "Драгон капітал", який діяв за договором та на підставі наданого клієнтом продавця - ОСОБА_1 , суду не надано.

Посилання позивача на визнання відповідачами 1, 2 заявлених вимог внаслідок викупу у позивача акцій та незаконність такого примусового викупу акцій у позивача є суперечливими та правомірно визнано судом неспроможними. У цьому зв`язку застосована у даній ситуації процедура викупу у позивача акцій - squeeze-out, є виключно правом власника домінуючого контрольного пакета акцій відповідного товариства, а унормований ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" порядок її проведення лежить поза межами предмету даного позову.

Зважаючи на викладене, усі інші названі у позові доводи та відповідні правові підстави стосовно порушення прав позивача, у тому числі вказаного позивачем права на інформацію щодо діяльності товариства, судом залишено поза увагою, позаяк відсутність у позивача суб`єктивного права в розрізі заявленого предмету позову тягне за собою прийняття рішення про відмову у задоволенні відповідно заявлених вимог, незалежно від інших встановлених судом обставин.

До того ж покладення позивачем в основу обгрунтування відповідного позову неконкретизованих доводів про порушення його майнового інтересу щодо управління акціонерним товариством, щодо розпорядження його майном відповідно до закону, доступу до достовірної інформації про діяльність товариства, його фінансової звітності, інших прав та інтересів, та зазначення про спрямованість такого позову на захист не лише інтересів позивача, а й 12 000 міноритарних акціонерів та 1 млн користувачів послуг ПрАТ "Київобленерго", не відповідає суті процесуального механізму здійснення судового захисту.

Окрім того, за змістом процесуального законодавства позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, а відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу. Тобто, позивачем є особа, яка має право вимоги, а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання.

Однак, позивачем не заявлено жодних вимог до відповідача 2 - ТОВ "ДТЕК Нафтогаз".

Судом визнано неспроможними посилання позивача на порушення відповідачем 2, як власником домінуючого (контрольного) пакету акцій, процедури обов`язкового викупу акцій, а також визнано доказово не підтвердженними та суб`єктивними міркування позивача про вплив ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" на рішення наглядової ради відповідача 1 та загалом на діяльність останнього та, як наслідок, не свідчать про спрямованість заявлених позивачем вимог до ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" та можливість їх розгляду до відповідача 2, у тому числі з урахуванням встановленої судом вище відсутності у позивача суб`єктивного права в розрізі заявленого предмету позову.

За таких обставин, враховуючи відсутність у позивача суб`єктивного права в розрізі заявлених предмету та підстав позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог позивача ОСОБА_1 до ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та ТОВ "ДТЕК Нафтогаз" про:

- визнання недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019;

- зобов`язання ПрАТ "Київобленерго" здійснити викуп всіх акцій ПрАТ "Київобленерго", що належать позивачу станом на 15.07.2019, із ціною викупу одної простої іменної бездокументарної акції Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" на підставі Закону України "Про акціонерні товариства" та іншого законодавства, рішень позачергових зборів акціонерів ПрАТ "Київобленерго", що відбулись 15.07.2019, на рівні ринкової вартості простої бездокументарної акції ПрАТ "Київобленерго" станом на 25.06.2019, у розмірі не менше 5,20 грн без ПДВ за одну просту іменну бездокументарну акцію ПрАТ "Київобленерго".

Посилання скаржника на те, що судом першої інстанції не враховано правову позицію викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.11.2020 у справі № 908/137/18 є неприйнятними з огляду на те, що постанову прийнято судом касаційної інстанції з огляду на іншу фактично-доказову базу у відповідних справах, тобто хоча й за подібного правового регулювання, але за інших обставин, встановлених у зазначеній справі, і за інших поданих сторонами й оцінених судами доказів, у залежності від яких (обставин і доказів) прийнято відповідне судове рішення. Натомість, у справі, яка розглядається (911/1825/20) предметом позову є інші позовні вимоги та інші обставини пов`язані з обраним позивачем способом захисту своїх прав та діями позивача щодо відчуження своїх акцій після порушення справи за його позовом.

Питання обрання належного способу захисту права є важливим для здійснення судового розгляду і його результатом повино бути реальне відновлення порушених прав позивача. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити реальне поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає необхідним роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права з метою захисту своїх порушених прав у разі завдання йому шкоди діями відповідача подати відповідний позов про відшкодування цієї шкоди. В даному випадку, враховуючи той факт, що позивач продав свої акції, тобто припинив корпоративні відносини і ці договори є чинними, обраний ним спосіб захисту права у вигляді визнання недійсним рішення наглядової ради та зобов`язання здійснити викуп всіх акцій позивача, які він вже продав, не є належним.

Колегія суддів погоджується із наведеним висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводів та доказів, які б слугували підставою для скасування оскарженого рішення скаржником не наведено.

Всім встановленим обставинам, які мають значення для правильного вирішення спору надана належна правова оцінка.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України", no. 4241/03 від 28.10.2010 Суд повторює, що, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Проаналізувавши текст оскаржуваного рішення, колегія суддів дійшла висновку про вмотивованість судового рішення, враховуючи, що доводи та аргументи сторін були почуті, судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується його рішення, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації").

Щодо оскарження протокольної ухвали від 01.12.2020.

Позивач серед іншого у апеляційній скарзі просить скасувати протокольну ухвалу Господарського суду Київської області від 01.12.2020 щодо відхилення заяви позивача про уточнення/зміну позовних вимог та відповідно до ч. 3 ст. 46 ГПК України просить задовольнити таку заяву.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 01.12.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача серед іншого надійшла заява про уточнення позовної вимоги, відповідно до якої позивач просив суд:

- визнати недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019 на підставі протиправних дій ПрАТ "Київобленерго" та Наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", ТОВ "ДТЕК Нафтогаз", що полягають у несвоєчасному та неправомірному затвердженні величини ціни викупу однієї простої іменної акції ПрАТ "Київобленерго" та загальної вартості іменних цінних паперів, що підлягають обов`язковому викупу у позивача, ненаданні позивачу можливості володіти інформацією про діяльність ПрАТ "Київобленерго" та про загальну вартість простих іменних акцій, які підлягають обов`язковому викупу;

- визнати фінансову звітність ПрАТ "Київобленерго" (після перейменування ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі") за 2019 рік (із інформацією про фінансові показники за 2018 рік як вхідного сальдо) такою, що не підтверджена аудитором (аудиторською фірмою), що вимагається Законом України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Законом України "Про цінні папери та фондовий ринок України", відповідно до нормативних актів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, і відповідно зобов`язати ПрАТ "Київські регіональні електромережі" (до перейменування ПрАТ "Київобленерго") провести аудиторську перевірку фінансової звітності незалежним аудитором (аудиторською фірмою) із відповідним підтвердженням аудитором достовірності такої фінансової звітності із наступним опублікуванням на власному сайті ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до перейменування ПрАТ "Київобленерго".

У протокольну ухвалу Господарського суду Київської області від 01.12.2020

Відповідно до матеріалів справи (т. 2 а.с. 181) ухвала про відмову у задоволенні заяви позивача про уточнення позовних вимог була прийнята судом першої інстанції 22.12.2020, що вбачається з протоколу судового засіданні від 22.12.2020. Таким чином, позивач у апеляційній скарзі помилково зазначив дату прийняття цієї ухвали - 01.12.2020.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає вказану ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, з огляду на наступне.

Відповідно до приписів ч.ч. 2, 3 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, зокрема, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

З огляду наведених вище процесуальних приписів слідує, що позивач в межах заявлених вимог наділений правом змінити або предмет, або підставу позову, однак - не одночасно предмет та підставу позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів, які характеризують суть конкретного позову, його зміст та правову природу, а саме: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, що одночасно становить спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та які складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки.

Відповідно до змісту заяви про уточнення позовних вимог слідує, що позивач, підтримуючи вимогу про визнання недійсним рішення наглядової ради ПрАТ "Київобленерго", оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019, вимогу про зобов`язання відповідача 1 здійснити викуп всіх акцій товариства, що належать позивачу станом на 15.07.2019, змінив на вимоги про визнання фінансової звітності відповідача 1 за 2019 рік такою, що не підтверджена аудитором і зобов`язання відповідача 1 провести аудиторську перевірку фінансової звітності незалежним аудитором із відповідним підтвердженням аудитором достовірності такої фінансової звітності із наступним опублікуванням на власному сайті товариства.

Вказане вище уточнення обгрунтовано тим, що:

- відповідачі заперечували щодо визначення другої вимоги на підставі її нечіткої визначеності і після подання позову вчинили дії та опублікували інформацію, що вказує на те, що відповідачі вводять в оману позивача щодо фінансового стану відповідача та здійснюється маніпулювання фінансово-інвестиційною інформацією, як наслідок принципово важливо отримати як для позивача, так і інших міноритарних акціонерів публічну достовірну фінансову звітність відповідача 1 для належного захисту своїх прав та майнових інтересів;

- станом на дату подання позову та розгляду даної справи фактично відсутня можливість справедливо визначити дійсну ринкову вартість акцій ПрАТ "Київобленерго", оскільки відсутня достовірна базова інформація, як наслідок первісно необхідно отримати достовірну фінансову звітність за 2018-2019 роки та враховувати всі події, що відбулись на фондову ринку із акціями ПрАТ "Київобленерго".

Водночас позивач зауважив, що первісно у позові ним наведено усі підстави, які є належними підставами для уточненої позовної вимоги.

Так, зі змісту поданого у даній справі позову та предмету спору, тобто об`єкта захисту за позовними вимогами, слідує, що первісно заявлені вимоги позивача спрямовано на реалізацію права позивача на продаж належних йому акцій товариством, тоді як заявляючи вимоги про визнання фінансової звітності відповідача 1 за 2019 рік не підтвердженою аудитором і зобов`язання відповідача 1 провести аудиторську перевірку фінансової звітності незалежним аудитором із відповідним підтвердженням аудитором достовірності такої фінансової звітності із наступним опублікуванням на власному сайті товариства, позивачем фактично заявлено нову вимогу із самостійними підставами, позаяк вказано про порушення права на інформацію та необхідність її отримання.

Суд звертає увагу, що процесуальне законодавство не передбачає процедури зібрання доказів з метою підтвердження викладених у позові обставин шляхом заявлення додаткових вимог та/або заміною однієї вимоги іншою, що за своєю суттю грунтуються на додаткових та нових підставах.

З огляду на зазначене, оскільки зміст та прохальна частина заяви про уточнення позовних вимог окрім заявленої раніше вимоги про визнання недійсним рішення, містить інші вимоги, які фактично спрямовано на одночасну зміну предмету та підстав позову, що процесуальне законодавство не допускає, у задоволенні вказаної заяви судом першої інстанції відмовлено.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає вказану ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, процесуальних порушень у даному випадку не встановлено.

Щодо оскарження додаткового рішення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.04.2021 у справі №911/1825/20 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК Нафтогаз про:

- визнання недійсним рішення наглядової ради ПрАТ Київобленерго, оформленого протоколом засідання №б/н від 12.07.2019;

- зобов`язання ПрАТ Київобленерго здійснити викуп всіх акцій ПрАТ Київобленерго, що належать позивачу станом на 15.07.2019, із ціною викупу одної простої іменної бездокументарної акції Приватного акціонерного товариства Київобленерго на підставі Закону України Про акціонерні товариства та іншого законодавства, рішень позачергових зборів акціонерів ПрАТ Київобленерго, що відбулись 15.07.2019, на рівні ринкової вартості простої бездокументарної акції ПрАТ Київобленерго станом на 25.06.2019, у розмірі не менше 5,20 грн без ПДВ за одну просту іменну бездокументарну акцію ПрАТ Київобленерго, відмовлено повністю.

09.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" надійшли заяви про винесення додаткового рішення у даній справі та стягнення з позивача на користь відповідачів витрат на професійну правничу допомогу відповідно до ч. 8 ст. 129 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.04.2021 у справі №911/1825/20 заяви Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" про винесення додаткового рішення та стягнення витрат на професійну правничу допомогу прийнято та призначено до розгляду на 19.04.2021.

19.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшли:

- клопотання №1 про визнання причин пропущення строку подання доказів судових витрат неповажними та відсутніми;

- клопотання №2 про визнання доказів судових витрат неналежними, недопустимими, недостовірними та невірогідними, судові витрати завищеними, неспівставними із справою (з мотивів невідповідності ст.ст. 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України (далі «ГПК України»)) та визнання судових витрат недоведеними, завищеними, необгрунтованими, неспівставними із складністю справи та реально витраченим часом, не відповідають іншим вимогам ст. 126, 129, 221 ГПКУ.

Так, клопотання №1 обгрунтовано позивачем тим, що, з урахуванням ст. 221 ГПК України, призначення окремого судового засідання та подання доказів на підтвердження розміру понесених судових витрат можливе виключно за наявності поважних причин неможливості подання таких доказів станом на дату прийняття рішення по суті спору у даній справі.

В розрізі вказаного вище позивач зауважив, що відповідачами 1, 2 як при поданні 29.09.2020 заяв, так і у судовому засіданні 06.04.2021 не наведено жодних поважних причин, як того вимагає ст. 221 ГПК України.

Також позивач зауважив на систематичному і безпідставному використанню відповідачами 1, 2 зазначених норм ГПК України та поданні відповідних клопотань про надання доказів через 5 днів після ухвалення рішення, не тільки у даній справі, але і у інших справах за участі тих же сторін, що на думку позивача свідчить про зловживання відповідачами 1, 2 своїми процесуальними правами, що заборонено ст. 43 ГПК України.

З огляду вказаного више, відповідно до клопотання №1 позивач просить:

- визнати невиконання відповідачами 1, 2 вимог ст ст. 126, 129, 221 ГПК України щодо наявності та заявлення поважних причин неподання доказів понесенених судових витрат до винесення рішення по суті справи №911/1528/20 06.04.2021;

- визнати причини пропущення строку подання доказів судових витрат неповажними та відсутніми;

- залишити питання відшкодування судових витрат без розгляду.

У судовому засіданні 19.04.2021 позивач підтримав вказані вище клопотання.

Суд першої інстанції, розглянувши подані відповідачами заяви, дійшо висновку про їх часткове задоволення.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції.

Приписами ст.ст. 123, 129, 221 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

У випадку, визначеному частиною другою цієї статті, суд ухвалює додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 244 цього Кодексу.

Так, відповідачами 1, 2 до відзивів на позов додано попередні (орієнтовні) розрахунки сум судових витрат, згідно яких вказано про понесення витрат на правову допомогу у розмірі 48 000,00 грн для кожного з відповідачів з тотожним переліком послуг, а саме:

- вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, аналіз судової практики з подібних спорів 4 години загальною вартістю 8 000,00 грн;

- розробка загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта, підготовка та систематизація доказової бази 4 години загальною вартістю 8 000,00 грн;

- підготовка та подання процесуальних та інших документів правового характеру (заяв, клопотань, записів, тощо) 6 годин загальною вартістю 12 000,00 грн;

- участь у судових засіданнях в суді першої інстанції 7 годин загальною вартістю 14000,00 грн;

- ознайомлення з матеріалами судової справи, виконання інших дій, що випливають зі змісту договору 3 години загальною вартістю 6 000,00 грн.

У вказаних вище попередніх (орієнтовних) розрахунках сум судових витрат зазначено, що згідно ч. 8 ст. 129 ГПК України докази на підтвердження вказаних витрат буде подано протягом п`яти днів після ухвалення рішення.

Також, 29.09.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідачів 1, 2 надійшли заяви про встановлення відповідачам строку 5 (п`ять) днів після ухвалення рішення суду для подання доказів понесення судових витрат, питання щодо чого вирішити додатковим рішенням.

Вказані заяви обгрунтовано тим, що відповідачі 1, 2 мають необхідність подати суду повний розрахунок сум судових витрат, у тому числі з урахуванням участі представника відповідачів 1, 2 у судових засіданнях.

Надалі, у передбачений приписами ч. 8 ст. 129 ГПК України строк протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, на підтвердження понесених судових витрат відповідачами 1, 2 із відповідно поданими заявами про винесення додаткового рішення та стягнення витрат на професійну правничу допомогу у справі на підтвердження витрат надано копії таких документів:

- Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські регіональні електромережі" надано копії, зокрема: договору про надання правової допомоги №200-КОЕ від 22.10.2019, додаткової угоди №200-КОЕ/3 від 01.09.2020 до договору про надання правової допомоги №200-КОЕ від 22.10.2019, укладених між ПрАТ «Київобленерго» та АО «Перший радник», рахунка на оплату №44 від 07.04.2021, акта надання послуг №44 від 07.04.2021, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та довідки від 30.06.2020, на підставі яких заявлено до стягнення з позивача 77 020,00 грн;

- Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" надано копії: договору про надання правової допомоги №149-ДНГ від 13.11.2019, додаткової угоди №149-ДНГ/4 від 01.09.2020 до договору про надання правової допомоги №149-ДНГ від 13.11.2019, укладених між ТОВ «ДТЕК Нафтогаз» та АО «Перший радник», рахунка на оплату №43 від 07.04.2021, акта надання послуг №43 від 07.04.2021, на підставі яких заявлено до стягнення з позивача 42 020,00 грн.

Приписами ст. 126 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що для цілей розподілу судових витрат, зокрема, розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до частин шостої та восьмої статті 129 Господарського процесуального кодексу України якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Так, передбачене частиною 6 статті 129 Господарського процесуального кодексу України поняття «істотне перевищення суми, заявленої в попередньому (орієнтовному) розрахунку» є оціночним і залежить від конкретних обставин справи. (Вказана правова позиція викладена також у додатковій постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №922/3812/19).

З наданих Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські регіональні електромережі" копій рахунка на оплату №44 від 07.04.2021, акта надання послуг №44 від 07.04.2021 слідує, що заявлені до стягнення з позивача 77 020,00 грн витрат на професійну правничу допомогу складаються з:

- 4 000,00 грн за 2 години первинного аналізу матеріалів справи (аналіз 45 сторінок позовної заяви та 78 додатків до неї), вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, аналіз судової практики Верховного суду, Верховного Суду України та Вищого господарського суду України з подібних спорів;

- 4 000,00 грн за 2 години розробки загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта по справі №911/1825/20 (та погодження її з клієнтом), підготовка та систематизації доказової бази;

- 18 000,00 грн за 9 годин підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: відзиву на позовну заяву по справі №911/1825/20 (16 сторінок та додатки), письмового опитування позивача (2 сторінки); відмови від надання відповідей на поставлені питання позивача (2 сторінки);

- 2 000,00 грн за 1 годину підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: заяви про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду (2 сторінки); заяви про встановлення та продовження процесуальних строків (2 сторінки);

- 8 000,00 грн за 4 годину підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам заперечення щодо відповіді позивача на відзив товариства (12 сторінок та додатки);

- 20 000,00 грн за 10 годин підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: клопотання про закриття провадження у справі №911/1825/20 (2 сторінки та додатки); доповнення до клопотання про закриття провадження у справі (2 сторінки та додатки); заяви про ознайомлення з матеріалами справи та подальше ознайомлення з ними в Господарському суді Київської області; заперечення щодо заяви про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (3 сторніки); клопотання про долучення додаткових документів (2 сторінки та додатки); заперечення щодо уточнення позовних вимог (5 сторінок);

- 15 020,00 грн за 7,51 годин участі у судових засіданнях по справі №911/1825/20: 07.09.2020 (з 10:15 до 10:30) (15 хв); 29.09.2020 (з 14:00 до 15:06) (1 год 06 хв); 27.10.2020 (з 14:00 до 14:45) (45 хв); 01.12.2020 (з 14:15 до 16:05) (1 год 50 хв); 22.12.2020 (з 14:15 до 15:48) (1 год 33 хв); 02.02.2021 (з 15:30 до 17:14) (1 год 44 хв); 02.03.2021 (з 14:00 до 14:15) (15 хв); 06.04.2021 (з 16:15 до 16:38) (23 хв), загальна кількість годин 7 год 51 хв;

- 6 000,00 грн за 3 години підготовки заяв про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду по справі №911/1825/20 з додатками, які клієнт понесе у зв`зку з розглядом справи в суді першої інстанції, а також участь у відповідному судовому засіданні щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до договору про надання правової допомоги №200-КОЕ від 22.10.2019, додаткової угоди №200-КОЕ/3 від 01.09.2020 до договору про надання правової допомоги №200-КОЕ від 22.10.2019, укладених між ПрАТ «Київобленерго» та АО «Перший радник», останніми погоджено, зокрема, такі умови надання правової допомоги:

- приймання-передача послуг за цим договором здійснюється сторонами за актами наданих послуг. Акт наданих послуг складається та підписується виконавцем за результатом надання послуг в день прийняття судом першої інстанції або апеляційної або касаційної інстанції судового рішення, яким закінчується розгляд справи у суді відповідної інстанції або у випадку настання інших обставин, що зумовлюють припинення надання правової допомоги за договором;

- вартість кожної з послуг надання правової допомоги визначається з урахуванням їх погодинної вартості та складає 2 000,00 грн за 1 годину надання послуг.

Поряд з тим з наданих Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" копій рахунка на оплату №43 від 07.04.2021, акта надання послуг №43 від 07.04.2021, слідує, що заявлені до стягнення з позивача 42 020,00 грн витрат на професійну правничу допомогу складаються з:

- 2 000,00 грн за 1 годину первинного аналізу матеріалів справи (аналіз 45 сторінок позовної заяви та 78 додатків до неї), вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, аналіз судової практики Верховного суду, Верховного Суду України та Вищого господраського суду України з подібних спорів;

- 2 000,00 грн за 1 годину розробки загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта по справі №911/1825/20 (та погодження її з клієнтом), підготовка та систематизації доказової бази;

- 14 000,00 грн за 7 годин підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: відзиву на позовну заяву по справі №911/1825/20 (10 сторінок та додатки), письмового опитування позивача (1 сторінки); відмови від надання відповідей на поставлені питання позивача (2 сторінки);

- 3 000,00 грн за 1,5 години підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: заяви про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду (2 сторінки); заяви про встановлення та продовження процесуальних строків (2 сторінки);

- 8 000,00 грн за 4 годину підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам заперечення щодо відповіді позивача на відзив товариства (12 сторінок та додатки);

- 15 020,00 грн за 7,51 годин участі у судових засіданнях по справі №911/1825/20: 07.09.2020 (з 10:15 до 10:30) (15 хв); 29.09.2020 (з 14:00 до 15:06) (1 год 06 хв); 27.10.2020 (з 14:00 до 14:45) (45 хв); 01.12.2020 (з 14:15 до 16:05) (1 год 50 хв); 22.12.2020 (з 14:15 до 15:48) (1 год 33 хв); 02.02.2021 (з 15:30 до 17:14) (1 год 44 хв); 02.03.2021 (з 14:00 до 14:15) (15 хв); 06.04.2021 (з 16:15 до 16:38) (23 хв), загальна кількість годин 7 год 51 хв;

- 6 000,00 грн за 3 години підготовки заяв про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду по справі №911/1825/20 з додатками, які клієнт понесе у зв`зку з розглядом справи в суді першої інстанції, а також участь у відповідному судовому засіданні щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до договору про надання правової допомоги №149-ДНГ від 13.11.2019, додаткової угоди №149-ДНГ/4 від 01.09.2020 до договору про надання правової допомоги №149-ДНГ від 13.11.2019, укладених між ТОВ «ДТЕК Нафтогаз» та АО «Перший радник», останніми погоджено, зокрема, такі умови надання правової допомоги:

- приймання-передача послуг за цим договором здійснюється сторонами за актами наданих послуг. Акт наданих послуг складається та підписується виконавцем за результатом надання послуг в день прийняття судом першої інстанції або апеляційної або касаційної інстанції судового рішення, яким закінчується розгляд справи у суді відповідної інстанції або у випадку настання інших обставин, що зумовлюють припинення надання правової допомоги за договором;

- вартість кожної з послуг надання правової допомоги визначається з урахуванням їх погодинної вартості та складає 2 000,00 грн за 1 годину надання послуг.

Так, із вказаного вище акта надання послуг №44 від 07.04.2021 слідує, що адвокатом Перцевим Д.П. надано Приватному акціонерному товариству "ДТЕК Київські регіональні електромережі", зокрема, послуги з підготовки та подання процесуальних та інших документів правового характеру, виконання інших дій, що випливають зі змісту договору загальною вартістю 54 000,00 грн та витрачено на вказані дії загалом 27 годин, які складаються:

- 9 годин підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: відзиву на позовну заяву по справі №911/1825/20 (16 сторінок та додатки), письмового опитування позивача (2 сторінки); відмови від надання відповідей на поставлені питання позивача (2 сторінки) - 18 000,00 грн;

- 1 година підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: заяви про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду (2 сторінки); заяви про встановлення та продовження процесуальних строків (2 сторінки) - 2 000,00 грн;

- 4 години підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам заперечення щодо відповіді позивача на відзив товариства (12 сторінок та додатки) - 8 000,00 грн;

- 10 годин підготовки та подання до Господарського суду Київської області, а також сторонам: клопотання про закриття провадження у справі №911/1825/20 (2 сторінки та додатки); доповнення до клопотання про закриття провадження у справі (2 сторінки та додатки); заяви про ознайомлення з матеріалами справи та подальше ознайомлення з ними в Господарському суді Київської області; заперечення щодо заяви про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (3 сторінки); клопотання про долучення додаткових документів (2 сторінки та додатки); заперечення щодо уточнення позовних вимог (5 сторінок) - 20 000,00 грн;

- 3 години підготовки заяв про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду по справі №911/1825/20 з додатками, які клієнт понесе у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції, а також участь у відповідному судовому засіданні щодо розподілу судових витрат - 6 000,00 грн.

Водночас, у попередньому орієнтовному розрахунку судових витрат, поданому разом з відзивом до суду 03.09.2020, відповідачем 1 зазначено суму витрат на правову допомогу за вказані вище послуги: подання процесуальних та інших документів правового характеру (заяв, клопотань, записів, тощо); ознайомлення з матеріалами судової справи, виконання інших дій, що випливають зі змісту договору загалом 18 000,00 грн за відповідно 9 годин роботи.

Суд першої інстанції правомірно звернув увагу на те, заява Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про стягнення судових витрат не містить жодних обґрунтувань стосовно неможливості відповідача 1 передбачити на час складення попереднього розрахунку та подання його разом з відзивом, письмовим опитуванням позивача та відмовою від надання відповідей на поставлені питання позивача, 03.09.2020, понесення витрат на правову допомогу у загальному розмірі 54 000,00 грн із відповідним розрахунком та закладенням необхідного часу на вказані послуги, як того вимагає ч. 6 ст. 129 ГПК України.

Так, відповідачем 1 не вказано та не обгрунтовано обставин, які перешкоджали врахувати при попередньому розрахунку загалом 18 000,00 грн витрат за 9 годин роботи: подання процесуальних та інших документів правового характеру (заяв, клопотань, записів, тощо); ознайомлення з матеріалами судової справи, виконання інших дій, що випливають зі змісту договору, уже витрачений адвокатом час, що в акті наданих послуг визначений у кількості 9 годин, на складання відзиву, письмового опитування позивача та відмови від надання відповідей на поставлені питання позивача.

Оскільки заявлена до відшкодування сума витрат Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на професійну правничу допомогу, зокрема за: подання процесуальних та інших документів правового характеру (заяв, клопотань, записів, тощо); ознайомлення з матеріалами судової справи, виконання інших дій, що випливають зі змісту договору - 54 000,00 грн, істотно перевищує зазначену в попередньому (орієнтовному) розрахунку суми судових витрат на правничу допомогу суму 18 000,00 грн, суд першої інстанції дійшов висновку, що відшкодуванню не підлягають такі витрати в частині суми відповідного перевищення 36 000,00 грн, що включають усі послуги з подання процесуальних та інших документів правового характеру, окрім складання відзиву, письмового опитування позивача та відмови від надання відповідей на поставлені питання позивача.

Щодо іншої частини заявлених до стягнення витрат суд зауважує наступне.

Суд зауважує, що під час вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу суд, зокрема, з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені частинами 5-7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення або чи заявлення неспівмірно нижчою суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами). (Наведена правова позиція також викладена неодноразово Верховним Судом, зокрема у додатковій ухвалі від 10.12.2020 у справі №913/459/19)

Так, під час вирішення питання про розподіл судових витрат господарський суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами п`ятою-сьомою, дев`ятою статті 129 Господарського процесуального кодексу України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Відповідна правова позиція викладена у додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц.

До того ж, у застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який тим не менш, повинен ґрунтуватися на більш чітких критеріях, визначених у частині 4 статті 126 ГПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності цим критеріям заявлених витрат. (Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №910/9916/17).

Дослідивши подані відповідачами докази, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що заявлені до стягнення та вказані у акті надання послуг №44 від 07.04.2021 послуги загальною вартістю 8 000,00 грн, а саме: 4000,00 грн за 2 години первинного аналізу матеріалів справи (аналіз 45 сторінок позовної заяви та 78 додатків до неї), вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, аналіз судової практики Верховного суду, Верховного Суду України та Вищого господарського суду України з подібних спорів; 4000,00 грн за 2 години розробки загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта по справі №911/1825/20 (та погодження її з клієнтом), підготовка та систематизація доказової бази; не відповідають та є неспівмірними обсягам наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, оскільки представництво обох відповідачів у даній справі здійснював один адвокат Перцев Д.П.

З приводу заявлених до стягнення та вказані у акті надання послуг №43 від 07.04.2021 послуги загальною вартістю 10 000,00 грн, а саме:

- 2 000,00 грн за 1 годину первинного аналізу матеріалів справи (аналіз 45 сторінок позовної заяви та 78 додатків до неї), вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, аналіз судової практики Верховного суду, Верховного Суду України та Вищого господарського суду України з подібних спорів;

- 2 000,00 грн за 1 годину розробки загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта по справі №911/1825/20 (та погодження її з клієнтом), підготовка та систематизація доказової бази;

- 6 000,00 грн за 3 години підготовки заяв про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду по справі №911/1825/20 з додатками, які клієнт понесе у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції, а також участь у відповідному судовому засіданні щодо розподілу судових витрат.

В цій частині колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що розмір цих послуг не відповідає та є неспівмірними обсягам наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, оскільки представництво обох відповідачів у даній справі здійснював один адвокат Перцев Д.П., а у судовому засіданні щодо розподілу судових витрат, яке тривало одну годину, участі адвокат Перцев Д.П. не приймав.

Водночас, заяви відповідачів 1, 2 про відшкодування витрат не містять обгрунтування необхідності та реального здійснення вказаним адвокатом двічі одного й того самого обсягу робіт з первинного аналізу матеріалів справи та розробки загальної стратегії дій щодо захисту інтересів клієнта по справі №911/1825/20 (та погодження її з клієнтом), підготовки та систематизації доказової бази, з урахуванням змісту поданих відповідачами 1, 2 відзивів.

Зважаючи на викладене, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що реальним та співмірним обсягом вказаних вище послуг для кожного з відповідачів є:

- для відповідача 1 - по 1 годині кожного з виду робіт вартістю по 2 000,00 грн, що загалом складає 4 000,00 грн;

- для відповідача 2 по 0,5 годин кожного з виду робіт по 1 000,00 грн та за підготовку заяв про надання доказів понесених судових витрат після ухвалення рішення суду по справі №911/1825/20 з додатками 2 години вартістю 4 000,00 грн, що загалом складає 6 000,00 грн.

Щодо витрат відповідачів з участі адвоката в судових засіданнях, то суд вказав, що відповідно до протоколів судових засідань у даній справі загальний час усіх проведених засідань, які вказано у актах надання послуг №№44, 43 від 07.04.2021, складає 4 год 30 хв, що з урахуванням погодинної вартості оплати послуг адвоката 2000,00 грн, арифметично правильно складає 8 600,00 грн для кожного з відповідачів 1, 2.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що розмір арифметично правильних, реальних та співмірних витрат відповідачів 1, 2 складає: для Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 30 600,00 грн; для Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" 31 600,00 грн.

Відповідно до ч. 4. ст. 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі відмови в позові - на позивача.

Враховуючи наведене вище та надані відповідачами 1, 2 докази понесених ними витрат на професійну правничу допомогу адвоката, беручи до уваги перевищення заявленої відповідачем 1 в попередньому (орієнтовному) розрахунку суми судових витрат, а також вказані вище неспівмірність та доказову необгрунтованість витрат відповідачів 1, 2, суд першої інсмтнції дійшов висновку про часткове задоволення заяв Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" і, відповідно, ухвалення додаткового рішення про:

- покладення на позивача ОСОБА_1 30 600,00 грн витрат Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на професійну правничу допомогу та 31 600,00 грн витрат Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" на професійну правничу допомогу;

- відмову у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про стягнення з ОСОБА_1 46 420,00 грн витрат на професійну правничу допомогу;

- відмову у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Нафтогаз" про стягнення з ОСОБА_1 10 420,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Судом першої інстанції обґрунтовано визнаються неспроможними посилання позивача на пропуск відповідачами 1, 2 строку для подання доказів понесення витрат на правничу допомогу та відсутність поважних причин пропуску такого строку, з огляду на те, що відповідачами 1, 2 дотримано положення процесуального закону в контексті зазначеного та заздалегідь вказано подання відповідних доказів протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду та, як наслідок виконано такий обов`язок у встановлений ч. 8 ст. 129 ГПК України 5-дений строк.

З огляду на викладене, також не занйшли підтвердження в ході апеляційного перегляду аргументи скаржника про те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відхилення клопотання позивача про визнання причин пропущення строку подання доказів судових витрат неповажними та відсутніми.

Аргументи скаржника про те, що відповідачі станом на дату прийняття судового рішенн у цій справі вже фактично своїми діями визнали позовні вимоги та частково виконали їх, примусово викупивши акції, а тому суд, врахувавши їх поведінку, мав відхилити заяви відповідачів про судові витрати колегія суддів також не приймає до уваги. При цьому, колегія суддів зауважує, що при розгляді даного питання суд керувався ч. 4. ст. 129 ГПК України. Порушень положень процесуального закону судом апеляційної інстанції не встановлено.

Відтак, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження. Висновки суду першої інстанції є правомірними та обґрунтованими, підстави для його скасування відсутні. При розгляді заяви відповідачів суд виходив із загальних критеріїв оцінки послуг з надання юридичної (правничої) правової допомоги з урахуванням обсягу та змісту підготованих адвокатом документів та фактичних обставин справи. Саме лише прагнення скаржника ще раз розглянути та оцінити ті самі обставини справи і докази в ній не є достатньою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Нормою ст. 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, доводи апеляційного оскарження є необґрунтованими, підстав для зміни чи скасування оскарженого додаткового рішення у даній справі колегія суддів не вбачає.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення та додаткове рішення суду першої інстанції - без змін.

Судові витрати.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та, у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладаються на скаржника.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 06.04.2021 у справі №911/1825/20 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 19.04.2021 залишити без змін.

3. Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови суду складено та підписано - 16.11.2021.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді С.О. Алданова

О.В. Попікова