ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" жовтня 2021 р. м. Київ Справа № 911/1345/19

Суддя О.В. Конюх, при секретарі судового засідання Манілець А.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження справу

за позовом Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури, м. Кагарлик Київської області, в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації, м. Київ, та Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, смт Рокитне Київської області,

до відповідача: приватного підприємства Надра-Сервіс, м. Біла Церква Київської області,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області, м. Біла Церква Київської області,

про стягнення 1 225 711,56 грн.;

за участю представників:

прокурор: Козачук В.Б., службове посвідчення від 01.06.2021 № 064660;

від позивача 1: не з`явився;

від позивача 2: не з`явився;

від відповідача: Москаленко О.В. директор, Золотарьова М.К. - адвокат, довіреність від 31.07.2020 № 5;

від третьої особи: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ:

Заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури, м. Кагарлик Київської області (далі прокурор), звернувся до господарського суду Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації, м. Київ (далі Київська ОДА), та Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області, с. Бирюки Рокитнянського району Київської області (далі Бирюківська сільська рада), з позовом від 20.05.2019 № 36-03-458вих-19 до відповідача приватного підприємства «Надра-Сервіс», м. Біла Церква Київської області (далі ПП «Надра-Сервіс»), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області, смт Рокитне Київської області (далі Рокитнянська РДА), в якому просить суд стягнути з відповідача збитки у розмірі 1 225 711,56 грн., заподіяні внаслідок використання земельної ділянки площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, розташованої на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) без правовстановлюючих документів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 відповідачу - ПП «Надра-Сервіс» було надано в оренду земельну ділянку площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, для розміщення піщаного кар`єру на термін дії спеціального дозволу від 14.01.2010 № 5101 на користування надрами із розміром річної орендної плати 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. ПП «Надра-Сервіс» у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 здійснювало свою господарську діяльність на вказаній земельній ділянці без оформлення договору оренди, при цьому отримуючи прибуток від використання спірної земельної ділянки; не сплачувало плату за використання земельної ділянки, що спричинило неодержання позивачем доходів від орендної плати за зазначений період у сумі 1 225 711,56 грн.

Рішенням господарського суду Київської області від 18.12.2020 (суддя Христенко О.О.) у справі № 911/1345/19 позов прокурора в інтересах держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради задоволено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі №911/1345/19 апеляційну скаргу ПП «Надра-Сервіс» на рішення господарського суду Київської області від 18.12.2020 у справі № 911/1345/19 залишено без задоволення, рішення господарського суду Київської області від 18.12.2020 у справі № 911/1345/19 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.05.2021 у справі № 911/1345/19 касаційну скаргу ПП «Надра-Сервіс» задоволено частково. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 та рішення господарського суду Київської області від 18.12.2020 у справі № 911/1345/19 скасовано, справу передано на новий розгляд до господарського суду Київської області.

Постанова обґрунтована тим, що судами не надано належної оцінки наведеним у позовній заяві аргументам прокурора стосовно дотримання ним процедури попереднього повідомлення позивачів (Київської ОДА і Бірюківської сільради) про намір звернутися до суду у спірних правовідносинах та перевірити їх у тому числі на предмет спливу розумного строку після отримання такого повідомлення, упродовж якого компетентний орган не звернувся до суду із позовом в інтересах держави, як критерію для кваліфікації невжиття відповідних заходів як бездіяльності уповноваженого органу в контексті положень частин 3-5 ст. 53 ГПК України та частин 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з урахуванням висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 у пунктах 40, 43).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2021 справа № 911/1345/19 передана на розгляд судді Конюх О.В.

Ухвалою господарського суду Київської області від 04.06.2021 справу № 911/1345/19 прийнято до провадження суддею О.В. Конюх. Постановлено справу розглядати у порядку загального позовного провадження у судовому засіданні із повідомленням сторін. Підготовче судове засідання призначено на 29.06.2021.

29.06.2021 електронною поштою від Білоцерківської окружної прокуратури до суду надійшли пояснення від 24.06.2021 № 50/2-1972-вих-21.

У підготовчому судовому засіданні 29.06.2021 на виконання вимоги ухвали від 04.06.2021 представником відповідача ПП «Надра-Сервіс» подано суду пояснення від 29.06.2021 з урахуванням постанови Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 911/1345/19 щодо дотримання прокурором процедури, встановленої ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Як зазначає представник відповідача, у даній справі прокурор посилався на направлення листів від 11.05.2019 за підписом заступника прокурора Кагарлицької місцевої прокуратури Д. Антонюка до Київської ОДА за вих. № 36-03-432-вих.19 та до Бирюківської сільської ради за вих. № 36-03-433-вих.19, в яких було зазначено, що у зв`язку із невжиттям заходів представницького характеру органом місцевого самоврядування/органом державної влади щодо стягнення з ПП «Надра-Сервіс» збитків, прокуратурою буде здійснено представництво інтересів держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради до ПП «Надра-Сервіс» про стягнення збитків, заподіяних внаслідок тимчасового використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів. При цьому, за доводами представника відповідача, зазначені листи-повідомлення були направлені прокурором через підприємство зв`язку 17.05.2019, тоді як позовна заява прокурора датована та підписана 20.05.2019 та подана до господарського суду Київської області 24.05.2019 (згідно з відміткою поштового відділення, що також встановлено Верховним Судом у постанові від 18.05.2021 у справі № 911/1345/19). Відтак, за доводами представника відповідача, при зверненні до суду прокурором не було дотримано процедури, передбаченої ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо попереднього повідомлення позивачів, відтак відсутні обставини бездіяльності позивачів у розумінні даної статті Закону.

01.07.2021 від Білоцерківської окружної прокуратури Київської обласної прокуратури до суду надійшли письмові пояснення від 24.06.2021 № 50/2-1972-вих-21, в яких прокурор вказав, що 17.07.2020 Верховною Радою України прийнято постанову № 3650 «Про утворення та ліквідацію районів», згідно з якою утворено Білоцерківський район Київської області (з адміністративним центром у м. Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Володарської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад. Також, відповідно до Законів України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», «Про прокуратуру», наказів Генерального прокурора від 17.02.2021 № 39 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» та від 17.02.2021 № 40 «Про день початку роботи окружних прокуратур» Білоцерківська окружна прокуратура Київської області розпочала діяльність з 15.03.2021 із територією обслуговування Білоцерківський район з місцем розташування у м. Біла Церква Київської області. Таким чином, з 15.03.2021 Білоцерківська окружна прокуратура Київської області продовжила реалізацію функцій Кагарлицької місцевої прокуратури з урахування змін територіальної юрисдикції, що визначені законодавством.

Щодо обґрунтування необхідності та підстав представництва прокурором інтересів держави прокурором, з посиланням на положення п. 14.1.147 ст. 14, п. 10.1. ст. 10 Податкового кодексу України, ч. 3 ст. 16, ст. 69 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 63 Бюджетного кодексу України, прокурор вказав, що внаслідок безоплатного використання відповідачем ПП «Надра-Сервіс» без правовстановлюючих документів земельної ділянки з кадастровим номером :03:005:0006, площею 9,2000 га, яка розташована на території Бирюківської сільської ради, остання була позбавлена можливості отримувати земельний податок, а також кошти за її використання, що призвело до неможливості належним чином реалізовувати соціально-економічні і культурні програми відповідного рівня, що у свою чергу порушує інтереси територіальної громади с. Бирюки в особі Бирюківської сільської ради. Так, враховуючи положення ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Бирюківська сільська рада є отримувачем коштів від користування земельною ділянкою та одним із органів, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах брати участь у реалізації державної політики у сфері земельних відносин та здійснювати контроль за використанням та охороною земель, у тому числі шляхом звернення до суду з позовом про стягнення збитків за фактичне використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

Разом із цим, з урахуванням положень ч. 5 ст. 122 Земельного кодексу України, Київська ОДА також є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, оскільки є розпорядником спірної земельної ділянки, однак за час використання відповідачем зазначеної земельної ділянки без оформлення документа, що посвідчує право користування земельною ділянкою на умовах оренди, Київська ОДА була позбавлена можливості розпорядження земельною ділянкою, що у свою чергу призвело до відповідних збитків. За доводами прокурора, Кагарлицька місцева прокуратура завчасно звернулась з листами від 02.04.2019 №№ 36-03-338-вих-19, 36-03-339-вих-19 до Київської ОДА та Бирюківської сільської ради як до органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, про необхідність захисту інтересів держави. Водночас, Київською ОДА та Бирюківською сільською радою не надано відповіді на зазначені листи та не вжито дієвих заходів за час тимчасового використання земельної ділянки, що свідчить про їх бездіяльність та неналежне виконання покладених на них обов`язків. Враховуючи вищевикладене, за фактом неналежного виконання службових обов`язків службовими особами Київської ОДА та Рокитнянської РДА, що полягали у невжитті належних заходів щодо укладання у період з 19.11.2015 по 11.09.2017 договору оренди земельної ділянки площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006), що розташована на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області, яка фактично перебувала у користуванні відповідача - ПП «Надра-Сервіс» без наявності правовстановлюючих документів, що спричинило неодержання доходу у формі орендної плати, місцевою прокуратурою було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 12 ст. 367 КК України. При цьому, прокурором зазначено, що Київська ОДА та Бирюківська сільська рада не скористались правом, передбаченим ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» оскаржувати підстави для представництва прокурором їх інтересів, та під час розгляду справи у повному обсязі підтримали позовні вимоги прокурора. Таким чином, за доводами прокурора, місцевим прокурором належним чином обґрунтовано підстави для представництва інтересів держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради при зверненні з даним позовом до суду.

08.07.2021 від представника позивача 1 - Київської ОДА до суду надійшли пояснення від 06.07.2021 № 430 щодо права на звернення прокурора з позовом в інтересах держави з аналогічних підстав, викладених у письмових поясненнях Білоцеркіської окружної прокуратури Київської обласної прокуратури від 24.06.2021 № 50/2-1972-вих-21. Відтак, представник позивача 1 зазначив, що у прокурора були наявні у повній мірі обґрунтовані підстави для звернення з даним позовом в інтересах держави в особі Київської ОДА.

Разом із цим, позивач 1 зауважив, що впродовж розгляду судами всіх інстанцій справи № 911/1345/19 Київська ОДА повністю підтримувала позовні вимоги прокурора, про що свідчать також подані позивачем 1 пояснення та відзиви на апеляційну і касаційну скарги ПП «Надра-Сервіс». Враховуючи зазначене, представник позивача 1 просив суд задовольнити позовні вимоги прокурора у повному обсязі.

14.07.2021 електронною поштою та 15.07.2021 в оригіналі поштою від Білоцерківської обласної прокуратури до суду надійшли заперечення від 13.07.2021 № 50/2-2366-вих-21 на пояснення представника відповідача - ПП Надра-Сервіс. Прокурор вказав, що листом Департаменту містобудування та архітектури Київської ОДА від 12.04.2019 № 06-05/1214, наданим у відповідь на лист Кагарлицької місцевої прокуратури від 02.04.2019 № 36-03-338-вих-19, підтверджено факт існування порушень вимог законодавства при використанні ПП «Надра-Сервіс» земельної ділянки з кадастровим номером :03:005:0006, однак жодних заходів щодо усунення вказаних порушень Київською ОДА вжито не було. Водночас, за твердженням прокурора, Бирюківською сільською радою взагалі не надано відповідь на лист місцевої прокуратури від 02.04.2019 № 36-03-339-вих-19 та не вжито дієвих заходів для стягнення збитків, заподіяних внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки, що свідчить про їх бездіяльність та неналежне виконання покладених на них повноважень. Відтак, Білоцерківська окружна прокуратура просила задовольнити позовні вимоги заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області.

15.07.2021 на електронну алресу суду та в оригіналі поштою від Бирюківської сільської ради до суду надійшли заперечення від 12.07.2021 № 45 на пояснення представника відповідача - ПП «Надра-Сервіс». Бирюківська сільська рада вказала, що про факти порушень ПП «Надра-Сервіс» вимог законодавства позивачам стало відомо ще у 2018 році. Відтак, підстави для представництва інтересів держави прокурором в особі Бирюківської сільської ради та Київської ОДА належним чином обґрунтовано відповідно до вимог чинного законодавства, у тому числі виконано вимоги Закону України «Про прокуратуру», з огляду на те, що позивачі завчасно були повідомлені про необхідність вжиття заходів представницького характеру, однак вказані заходи сільською радою не могли бути вжиті ні у 2018 році, ні станом на дату звернення прокурором з відповідним позовом, оскільки кошти на фінансування судових витрат у бюджеті сільської ради з 2018 року і по даний час не передбачались. З огляду на зазначене, Бирюківська сільська рада не заперечувала і не заперечує щодо звернення прокурора з вказаною позовною заявою до суду, оскільки самостійно сільська рада не могла звернутись до суду з об`єктивних причин.

16.07.2021 через підсистему «Електронний суд» від представника ПП «Надра-Сервіс» до суду надійшов лист, в якому представник відповідача просить суд долучити до матеріалів справи пояснення від 16.07.2021 з урахуванням постанови Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 911/1345/19. У вказаних поясненнях відповідач вказує, що до матеріалів справи не надано доказів отримання та відповідно дати отримання Київською ОДА та Бирюківською сільською радою листів прокурора від 11.05.2019 № 36-03-432-вих.19 та № 36-03-433-вих.19 відповідно; по-друге, у матеріалах справи відсутні докази направлення та отримання позивачем 1 - Бирюківською сільською радою листа прокурора від 02.04.2019 № 36-03-339-вих-19; по-третє, позовні вимоги містять виключно вимоги прокурора про стягнення збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки (кадастровий номер :03:005:0006) площею 9,2000 га, розташованої на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) у вигляді орендної плати за земельну ділянку на користь місцевого бюджету, власником та розпорядником грошових коштів якого є орган місцевого самоврядування Бирюківська сільська рада (позивач 2), а не позивач 1 Київська ОДА.

Представником відповідача зазначено, що лист Департаменту містобудування та архітектури Київської ОДА від 12.04.2019 № 06-05/1214 з посиланням на те, що «факт протиправного використання земельної ділянки має бути встановлений у порядку здійснення державного контролю за використанням та охороною земель», не є підтвердженням бездіяльності компетентного органу у спірних правовідносинах та того, що у розумінні ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» компетентний орган упродовж розумного строку після отримання повідомлення місцевої прокуратури не звернувся до суду з позовом в інтересах держави або причин, які перешкоджали захисту інтересів держави належним суб`єктом. Представник відповідача твердить, що прокурором не дотримано процедури, встановленої ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом (зокрема, належного повідомлення позивача 2 у справі).

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.07.2021 підготовче судове засідання відкладено на 02.08.2021.

28.07.2021 від представника відповідача ПП Надра-Сервіс до суду разом із супровідним листом від 28.07.2021 надійшли пояснення та клопотання про визнання доказу недопустимим, в якому представник відповідача просить суд визнати заперечення на пояснення представника відповідача - ПП «Надра-Сервіс» № 45 від 12.07.2021 за підписом сільського старости села Пугачівка та Бирюки Рокитнянського району Київської області О.М. Гончара неналежним доказом у справі.

У підготовче судове засідання 02.08.2021 з`явились прокурор, представники позивача 1 та відповідача. Позивач 2 та третя особа своїх уповноважених представників у судове засідання повторно не направили, про причини нез`явлення суд не повідомили.

Ухвалою господарського суду Київської області від 02.08.2021 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.08.2021.

11.08.2021 від Білоцерківської окружної прокуратури до суду надійшла заява від 10.08.2021 № 50/2-2988-вих-21 про заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача у справі № 911/1345/19 Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області на правонаступника Білоцерківську районну державну адміністрацію Київської області.

Крім того, 12.08.2020 від Білоцерківської окружної прокуратури до суду надійшла заява від 10.08.2021 № 50/2-2987-вих-21 про заміну позивача 2 у справі № 911/1345/19 Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області на правонаступника Рокитнянську селищну раду Білоцерківського району Київської області.

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.08.2021 замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Рокитнянську районну державну адміністрацію Київської області на правонаступника Білоцерківську районну державну адміністрацію Київської області. Замінено позивача 2 - Бирюківську сільську раду Рокитнянського району Київської області на правонаступника Рокитнянську селищну раду Білоцерківського району Київської області; розгляд справи відкладено на 27.09.2021.

У судовому засіданні 27.09.2021 судом оголошено перерву до 04.10.2021, про що учасники справи були повідомлені належним чином.

04.10.2021 від представника відповідача ПП «Надра-Сервіс» до суду надійшли письмові пояснення від 01.10.2021 щодо заперечення суми збитків у розмірі 1 225 711,56 грн. та фактичного використання відповідачем спірної земельної ділянки.

Щодо безпідставного застосування ставки 12% нормативної грошової оцінки земельної ділянки при розрахунку збитків або неодержаних доходів, представник відповідача стверджує, що Київська ОДА, яка видала розпорядження від 19.11.2015 № 432 про встановлення річної орендної плати на рівні 12% нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не є органом місцевого самоврядування, який має повноваження встановлювати плату за землю згідно норм Податкового кодексу України. Таким чином, за доводами представника відповідача, є необґрунтованим застосування при розрахунку суми збитків або неодержаних доходів максимально можливої ставки орендної плати за земельну ділянку 12%, оскільки така ставка орендної плати за земельну ділянку Бирюківською сільською радою як органом місцевого самоврядування, уповноваженим на встановлення плати за землю відповідно до вимог Податкового кодексу України не встановлювалась. Також, за доводами представника відповідача, впродовж 2015-2018 років відповідач неодноразово звертався до Київської ОДА з клопотаннями про зменшення розміру орендної плати з 12% нормативної грошової оцінки, встановленого розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, до економічно обґрунтованого рівня для упередження банкрутства підприємства відповідача. Представник відповідача стверджує, що у 2018 році Київська ОДА визнала доводи відповідача прийнятними та обґрунтованими і внесла зміни до розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, зменшивши розмір орендної плати з 12% до 4% нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Щодо відсутності фактичного користування відповідачем спірною земельною ділянкою, представник відповідача вказав, що відповідно до договору оренди земельної ділянки від 11.09.2017 № 07-21/01-17 цільовим призначенням земельної ділянки є розміщення та експлуатація основних, підсобних, допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру; площа земельної ділянки - 9,2 га (з них: під відпрацьовані розробки та кар`єри; закриті шахти; відвали; терикони, які не експлуатують 3,8128 га, піски, включаючи пляжі 5,3872 га). Представник відповідача стверджує, що у матеріалах справи відсутні жодні докази, які підтверджують, що у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 відповідач користувався будь-якими об`єктами нерухомості, розміщеними на спірній земельній ділянці. За твердженням представника відповідача, у спірний період ПП «Надра-Сервіс» використовувало спірну земельну ділянку лише частково для видобування корисних копалин на підставі отриманого дозволу на користування надрами. При цьому, подання податкової звітності та сплата рентної плати за користування надрами відповідачем не може підтверджувати той факт, що земельна ділянка використовувалась ним у повному обсязі.

11.10.2021 від Рокитнянської селищної ради до суду надійшла заява від 07.10.2021 №03-06-1263 про розгляд справи без участі учасника справи. При цьому, у заяві представник позивача 2 повідомив суд, що будь-які заперечення, заяви, клопотання з боку позивача 2 відсутні, позовні вимоги та правову позицію заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури підтримує у повному обсязі та проти їх задоволення не заперечує.

У судове засідання 11.10.2021 з`явились прокурор та представники відповідача. Позивачі та третя особа своїх уповноважених представників для участі у судовому засіданні не направили.

Розглянувши позов Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації та Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області до відповідача - приватного підприємства «Надра-Сервіс», за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області про стягнення 1 225 711,56 грн., всебічно та повно вивчивши наявні у матеріалах справи докази, господарський суд

УСТАНОВИВ:

За змістом глави 15 Земельного кодексу України право користування земельною ділянкою комунальної власності реалізується, зокрема, через право оренди.

Відповідно до положень статті 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

За змістом статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права (стаття 125 Земельного кодексу України).

Так, розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс»

затверджено проект землеустрою щодо відведення ПП «Надра-Сервіс» в оренду земельної ділянки, розташованої на території Бирюківської сільради для розміщення піщаного кар`єру площею 9,2000 га;

надано ПП «Надра-Сервіс» земельну ділянку площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006) в оренду на термін дії спеціального дозволу на користування надрами від 14.01.2010 № 5101 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру (землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення) на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту);

встановлено річну орендну плату - 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки;

зобов`язано ПП «Надра-Сервіс» приступити до використання зазначеної земельної ділянки після підписання договору оренди та його реєстрації;

доручено Рокитнянській РДА від імені Київської ОДА у встановленому законодавством порядку укласти з ПП «Надра-Сервіс» договір оренди земельної ділянки.

Доказів оскарження розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 або його окремих положень матеріали справи не містять.

До справи додано також копію спеціального дозволу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 14.01.2010 № 5101 на користування надрами, виданий відповідачу для видобування піску, придатного для виробництва будівельних розчинів та використання в дорожньому будівництві, на території Київської області Рокитнянського району 1 км на північний схід від с. Бирюки (Бірюківське родовище) ,площею 9,2 га, строком на 20 років.

Відтак, відповідно до розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, за клопотанням відповідача, останньому в оренду мала бути передана земельна ділянка площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, із встановленою річною орендною платою 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положеннями частини 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ПП «Надра-Сервіс» звертався до Київської ОДА з клопотанням від 13.05.2016 № 11-32-4175 про зменшення відсоткової ставки орендної плати за оренду земельної ділянки площею 9,2 га, наданої відповідачу для розміщення піщаного кар`єру на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

З долученої до матеріалів справи копії листа Департаменту містобудування та архітектури Київської ОДА від 06.06.2016 № 01.43/1118 вбачається, що за результатами розгляду звернення ПП «Надра-Сервіс» від 13.05.2016 № 11-32-4175, Київською ОДА було встановлено, що вимоги розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 не виконані та не укладено договір оренди земельної ділянки, наданої відповідачу згідно зазначеного розпорядження Київської ОДА. Відтак, за висновками Київської ОДА, ПП «Надра-Сервіс» не мало право приступати до використання спірної земельної ділянки, разом із тим, підприємство функціонує та отримує прибуток від використання цієї земельної ділянки. З огляду на зазначене, Київська ОДА відмовила відповідачу у перегляді розміру орендної плати, встановленої розпорядженням від 19.11.2015 № 432, та звернула увагу відповідача на необхідність негайного укладення договору оренди земельної ділянки та плати за її використання відповідно до чинного законодавства.

Цим же листом (№ 01.43/1118 від 06.06.2016) Департамент містобудування та архітектури Київської ОДА звернувся до Рокитнянської РДА про необхідність неухильного дотримання законодавства та виконання доручень Київської ОДА, зокрема, пункту 5 розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432.

Судом встановлено, що на підставі листа Департаменту містобудування та архітектури Київської ОДА (стосовно перегляду відсоткової ставки орендної плати за землю), а також на виконання положень пункту 5 розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, Рокитнянська РДА зверталася до відповідача з листом від 30.06.2016 № 06-40/1902, в якому просила ПП «Надра-Сервіс» терміново з`явитись для укладання договору оренди земельної ділянки площею 9,2 га, наданої для розміщення піщаного кар`єру на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

Листом від 07.07.2016 № 35 відповідач повідомив Рокитнянську РДА про запланований розгляд Київською ОДА клопотання відповідача про зменшення ставки орендної плати з 12% до економічно обґрунтованої, а тому запевнив про можливість укладання договору оренди спірної земельної ділянки за результатами розгляду його клопотання Київською ОДА.

Також, матеріали справи містять копію листа ПП «Надра-Сервіс» від 09.11.2016 № 45, в якому відповідач повторно звертався до позивача 1 - Київської ОДА з проханням про перегляд відсоткової ставки щодо орендної плати за землю у зв`язку із неможливістю сплати 12% ставки орендної плати. Також, у вказаному листі відповідач повідомив позивача 1, що спірна земельна ділянка не використовується, оскільки очікуваний прибуток не зможе покрити витрати відповідача по орендній платі за відсотковою ставкою, визначеною розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання приписів розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 Рокитнянська РДА повторно зверталась до відповідача з листом від 16.08.2017 № 06-40/2413 щодо необхідності термінового укладення договору оренди спірної земельної ділянки, наданої на підставі розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 відповідачеві для розміщення піщаного кар`єру на території Бирюківської сільради.

Так, лише 11.09.2017, на підставі розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, між Київською ОДА, від імені якої діє Рокитнянська РДА (орендодавець), та ПП «Надра-Сервіс» (орендар) було укладено договір оренди землі № 07-21/01-17, за умовами якого орендар надає, а орендодавець приймає у строкове платне користування земельну ділянку для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, пов`язаними з користуванням надрами, з метою розміщення піщаного кар`єру, яка знаходиться за межами населеного пункту на території Бирюківської сільської ради. За умовами цього договору оренди землі:

- в оренду передається земельна ділянка загальною площею 9,2000 га (з них: під відпрацьовані розробки та кар`єри, закриті шахти, відвали, терикони, які не експлуатують - 3,8128 га, піски, включаючи пляжі - 5,3872 га), кадастровий номер земельної ділянки :03:005:0006 (п. 2 договору);

- нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 11 369 747,58 грн. (п. 5 договору);

- договір укладено на термін дії спеціального дозволу на користування надрами від 14.01.2010 № 5101 (до 14.01.2030) (п. 8 договору);

- орендна плата вноситься відповідачем у грошовій формі та у розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме 1 364 369,71 грн. в рік (п. 9 договору);

- орендна плата вноситься щомісячно упродовж 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (календарного) місяця на відповідний рахунок Бирюківської сільської ради (п. 11 договору);

- розмір орендної плати переглядається щорічно у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни граничних розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної власності; в інших випадках, передбачених законом (п. 13 договору);

- земельна ділянка передається в оренду для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру (п. 15 договору);

- цільове призначення земельної ділянки: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами з метою розміщення піщаного кар`єру (п. 16 договору).

У відповідності до умов договору оренди землі від 11.09.2017 № 07-21/01-17 відповідачу ПП «Надра-Сервіс» передано в оренду земельну ділянку площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, що підтверджується актом прийому-передачі від 11.09.2017.

Право оренди земельної ділянки зареєстровано за ПП «Надра-Сервіс» 13.09.2017, що підтверджується витягом від 20.09.2017 № 97862899 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права із зазначеного реєстру, наявного в матеріалах справи.

Листом від 23.01.2018 № 5 відповідач звертався до Київської ОДА з економічним обґрунтуванням неможливості сплати відповідачем орендної плати у розмірі, передбаченому розпорядженням позивача, та про зменшення річної ставки орендної плати з 12 % до 4 %.

Розглянувши клопотання ПП «Надра-Сервіс» від 23.01.2018 № 5, розпорядженням Київської ОДА від 03.05.2018 № 286 внесено зміни до пункту 3 розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки приватному підприємству «Надра-Сервіс», замінивши слова «дванадцять відсотків» словами «чотири відсотки». Цим же розпорядженням Київська ОДА доручила Рокитнянській РДА: отримати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для визначення розміру орендної плати за договором оренди земельної ділянки; від імені Київської ОДА, у встановленому законодавством порядку, укласти додаткову угоду про внесення змін до договору оренди земельної ділянки, укладеного з ПП «Надра-Сервіс», визначивши розмір орендної плати на підставі цього розпорядження та витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянку; здійснити державну реєстрацію речових прав на земельну ділянку відповідно до законодавства.

07.05.2018 між Київською ОДА, від імені якої діє Рокитнянська РДА (орендодавець), і ПП «Надра-Сервіс» (орендар) було укладено додаткову угоду до договору оренди землі від 11.09.2017 № 07-21/01-17, якою пункт 9 договору викладено у наступній редакції: «Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та в розмірі 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме 454 789,90 грн. в рік».

Відповідач у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 не сплачував за користування земельною ділянкою площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006) орендну плату плату за землю, що спричинило неодержання місцевим бюджетом доходів від орендної плати за зазначений період.

Вищевказані обставини стали підставою для звернення прокурора в інтересах держави в особі позивачів до суду з відповідним позовом до ПП «Надра-Сервіс».

Предметом позову у даній справі є вимога прокурора, заявлена в інтересах держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради, до ПП «Надра-Сервіс» про стягнення 1 225 711,56 грн. збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, розташованої на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 без правовстановлюючих документів, внаслідок чого відповідач зберігав кошти, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору оренди, тим самим збільшував вартість власного майна на розмір орендної плати, а місцевий бюджет втрачав належне йому майно (кошти від орендної плати), тобто відбувався факт безпідставного збереження коштів у розмірі орендної плати за рахунок позивача.

Згідно з частиною 1 статті 79 Земельного кодексу України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Частинами 1-4, 9 статті 79-1 Земельного кодексу України визначено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6-7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації останньої у Державному земельному кадастрі.

Про необхідність застосування статті 79-1 Земельного кодексу України та положень Закону України «Про Державний земельний кадастр» при розгляді позову про стягнення безпідставно збережених коштів у вигляді недоотриманої орендної плати неодноразово зазначалося Верховним Судом, зокрема, у постановах від 29.01.2019 у справах №922/3780/17 та № 922/536/18, від 11.02.2019 у справі №922/391/18, від 12.04.2019 у справі №922/981/18, в яких міститься висновок про те, що для вирішення спору щодо фактичного користування земельною ділянкою без укладення правовстановлюючих документів та без державної реєстрації прав на неї встановленню підлягають обставини, зокрема, чи є земельна ділянка, за фактичне користування якою прокуратура просить стягнути безпідставно збережені кошти, сформованим об`єктом цивільних прав протягом усього періоду, зазначеного у позові.

Як вбачається з розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» відповідачеві було надано земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0006, тобто сформований об`єкт цивільних прав.

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 20.09.2017 № 97862899 за земельною ділянкою з кадастровим номером :03:005:0006 13.09.2017 зареєстровано право оренди за ПП «Надра-Сервіс», тобто станом на 20.09.2017 земельна ділянка залишалась сформованим об`єктом цивільних прав.

Таким чином, судом встановлено, що у період з 01.08.2016 по 11.09.2017, за який прокурор просить стягнути з відповідача заборгованість у сумі 1 225 711,56 грн., земельна ділянка з кадастровим номером :03:005:0006 була сформованим об`єктом цивільних прав протягом усього періоду, зазначеного у позові.

Відповідно до частини 1 статті 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.

У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Частина 1 статті 93 Земельного кодексу України встановлює, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт «в» частини 1 статті 96 Земельного кодексу України).

Бирюківська сільська рада листом від 05.11.2018 № 178 повідомила, що за період з 19.11.2015 по 11.09.2017 кошти за користування земельною ділянкою площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, до бюджету Бирюківської сільради від відповідача не надходили. Водночас у листі від 08.11.2018 № 180 Бирюківська сільська рада зазначила, що у період з 19.11.2015 по 11.09.2017 відповідачем здійснювалась підприємницька діяльність, однак обставин того чи у повному обсязі використовувалась дана земельна ділянка сільській раді не відомо.

Судом встановлено, що за клопотанням відповідача на підставі розпорядження від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки приватному підприємству «Надра-Сервіс» Київська ОДА надала відповідачу земельну ділянку площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) в оренду на термін дії спеціального дозволу від 14.01.2010 на користування надрами (20 років).

Отже, подаючи заяву про надання у користування земельної ділянки, відповідач мав намір використовувати у своїй діяльності земельну ділянку саме площею 9,2000 га, але ніяк не меншого розміру. При цьому, якби боржник орендар діяв правомірно, то орендна плата сплачувалась би виходячи із 12% нормативної грошової оцінки орендованої земельної ділянки площею 9,2000 га, а не лише тієї частини земельної ділянки, яка фактично є піщаним кар`єром.

З огляду на зазначене вище, позивачі (Київська ОДА та Бирюківська сільська рада) мали намір отримувати орендну плату за земельну ділянку, яка передається в оренду, у повному обсязі та розмірі як за сформований об`єкт цивільних прав із визначеною площею, межами та кадастровим номером.

Проте, до 11.09.2017 відповідач документально не оформив право користування спірною земельною ділянкою та не укладав з Рокитнянською РДА договір оренди земельної ділянки.

Відповідачем не надано жодних доказів сплати орендних платежів у спірний період за земельну ділянку, яка відповідно до розпорядження Київської ОДА передана в оренду ПП «Надра-Сервіс», як і не надано жодних доказів сплати орендних платежів за частину спірної земельної ділянки, яку, за доводами відповідача, останній фактично використовував у спірний період.

Тобто, у період з 19.11.2015 до 11.09.2017 відповідач використовував земельну ділянку без правовстановлюючих документів, орендну плату не сплачував, хоча земельна ділянка на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) використовувалась у господарській діяльності для розміщення піщаного кар`єру.

Комісією з визначення та нарахування збитків за фактичне використання земельних ділянок Рокитнянської РДА проведено розрахунок збитків у сумі 1 225 711,56 грн., заподіяних ПП «Надра-Сервіс» Бирюківській сільській раді у вигляді неодержаного доходу, у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) за період з 01.08.2016 (дата направлення відповідачу листа Рокитнянської РДА про необхідність укладення договору оренди землі) по 11.09.2017 (дата укладення договору оренди землі) без оформлення відповідного документа, що посвідчує право користування нею на умовах оренди, та його державної реєстрації, про що складено акт Комісії від 28.12.2018, затверджений розпорядженням Рокитнянської РДА від 28.12.2018 № 440.

У позові прокурор зазначив, що звернення із цим позовом спрямоване на захист інтересів держави, оскільки прокурор має на меті відшкодування збитків, завданих державі внаслідок неодержання місцевим бюджетом доходів у зв`язку із зайняттям земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» без укладення договору оренду та без внесення плати за користування землею; визначив, що позов подано в інтересах держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради - органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, які дієвих заходів щодо стягнення спірних збитків не вжили.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилають до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1 - 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Системне тлумачення положень частин 3- 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Разом із тим, у розумінні положень пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежним чином.

«Нездійснення захисту» має прояв у пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18, від 08.12.2020 у справі № 908/1664/19.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (наведену правову позицію викладено у пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

При цьому, саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва (наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

«Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу (пункт 37).

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (пункт 38).

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (пункт 39).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (пункт 40).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 43)».

Мотивуючи своє рішення про передачу справи на новий розгляд, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду звернув увагу на те, що суди мали надати належну оцінку наведеним у позовній заяві аргументам прокурора стосовно дотримання ним у наведеному випадку процедури попереднього повідомлення позивачів (Київської ОДА і Бирюківської сільської ради) про намір звернутися до суду у спірних правовідносинах та перевірити їх у тому числі на предмет спливу розумного строку після отримання такого повідомлення, упродовж якого компетентний орган не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, як критерію для кваліфікації невжиття відповідних заходів, як бездіяльності уповноваженого органу в контексті положень частин 3- 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частин 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» з урахуванням висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (зокрема, у пунктах 40, 43).

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд враховує таке.

Відповідно до статті 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» держава бере участь у формуванні доходів бюджетів місцевого самоврядування, фінансово підтримує місцеве самоврядування шляхом надання місцевим бюджетам із Державного бюджету трансфертів у вигляді дотацій з метою формування місцевого бюджету необхідного для здійснення повноважень місцевого самоврядування на рівні мінімальних соціальних потреб у разі коли коштів, що надходять з власних джерел та закріплених доходів не достатньо.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Матеріальною та фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах (ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських рад належить справляння плати за землю, здійснення контролю за додержанням земельного законодавства, використанням та охороною земель.

Таким чином, Бирюківська сільська рада, правонаступником якої є Рокитнянська селищна рада, є отримувачем коштів від користування земельною ділянкою та одним із органів, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах брати участь у реалізації державної політики у сфері земельних відносин та здійснювати контроль за використанням та охороною земель, у тому числі, шляхом звернення до суду з позовом про стягнення за фактичне використання земельної ділянки.

Згідно з частиною 5 статті 122 Земельного кодексу України обласні державні адміністрації на їхній території передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами третьою, четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування у межах міст обласного значення та за межами населених пунктів, а також земельні ділянки, що не входять до складу певного району, або у випадках, коли районна державна адміністрація не утворена, для всіх потреб.

Відтак, Київська ОДА також є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, оскільки є розпорядником земельної ділянки площею 9,2000 га (кадастровим номером :03:005:0006), що розташована на території колишньої Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту). Однак, за час використання відповідачем ПП «Надра-Сервіс» зазначеної земельної ділянки без оформлення документа, що посвідчує право користування земельною ділянкою на умовах оренди, Київська ОДА була позбавлена можливості використання та розпорядження земельною ділянкою, що призвело до відповідних збитків.

Судом встановлено, що у червні 2016 року Київською ОДА було встановлено порушення чинного законодавства та не виконання Рокитнянською РДА вимог розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 щодо укладання договору оренди земельної ділянки, наданої відповідачу - ПП «Надра-Сервіс» згідно зазначеного розпорядження Київської ОДА, про що зокрема свідчить залучений до матеріалів справи лист Київської ОДА від 06.06.2016 №01.43/1118 (том перший аркуш справи 157).

Крім того, орган, уповноважений розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 №432 укласти відповідний договір оренди, а саме Рокитнянська РДА неодноразово звертався до відповідача з листами від 30.06.2016 № 06-40/1902 та від 16.08.2017 № 06-40/2413, в яких просив ПП «Надра-Сервіс» терміново з`явитись для укладання договору оренди земельної ділянки площею 9,2 га, наданої на підставі розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 для розміщення піщаного кар`єру на території Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області.

Крім того, матеріали справи містять листи Бірюківської сільської ради від 05.11.2018 №178 та 08.11.2018 №180 (надані у відповідь на листи Кагарлицької місцевої прокуратури від 01.11.2018 №36-03-9335 вих 18 та від 08.11.2018 №36-03-9546 вих 18) з яких вбачається, що Бірюківська сільська рада була обізнана про використання ПП «Надра-Сервіс» земельної ділянки без сплати коштів до бюджету сільської ради (том 1, аркуші справи 30, 31).

Отже, в матеріалах справи містяться докази обізнаності позивачів з фактом використання відповідачем - ПП «Надра-Сервіс» земельної ділянки без правовстановлюючих документів. Щодо цього факту між учасниками спірних відносин (Київською ОДА, Рокитнянською РДА, ПП «Надра-Сервіс», Кагарлицькою місцевою прокуратурою, Бірюківською сільською радою) вівся тривалий обмін листами. Однак, позивачі не вживали дієвих заходів до відновлення прав держави, не контролювали виконання відповідачем рішення Київської ОДА від 19.11.2015 № 432, не звертались за захистом прав у судовому порядку, внаслідок чого відповідач з грудня 2015 року по вересень 2017 року не оформлював право користування спірною земельною ділянкою та не сплачував за таке користування обов`язкових платежів.

Відтак, про факти порушень вимог законодавства позивачам було відомо ще починаючи з 2016 року.

Натомість, договір оренди землі № 07-21/01-17 між Київською ОДА, від імені якої діяла Рокитнянська РДА (орендодавець), та ПП «Надра-Сервіс» (орендар) було укладено лише 11.09.2017.

Кагарлицька місцева прокуратура зверталась з листом від 12.03.2018 № 36-03-2055вих-18 до Рокитнянської РДА, в якому повідомила, що згідно з розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 затверджено «Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду ПП «Надра-Сервіс» для розміщення піщаного кар`єру площею 9,2000 га, яка розташована на території Бирюкіської сільської ради, та надання земельної ділянки площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006). Прокурор повідомив Рокитнянську РДА, що договір оренди землі між Київською ОДА, від імені якої діяла Рокитнянська РДА, та ПП «Надра-Сервіс» був укладений лише 11.09.2017, відтак договір оренди землі не укладався майже 2 роки, що у свою чергу призвело до заподіяння збитків бюджету. Враховуючи зазначене, прокурор просив Рокитнянську РДА проінформувати про вжиті останнім заходи щодо своєчасного укладення договору оренди землі та доручити Комісії з визначення розміру та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам у Рокитнянському районі Київської області здійснити розрахунок збитків, спричинених Бирюківській сільській раді у вигляді неодержаного доходу, який міг би одержати власник земельної ділянки за умови вчасного укладення договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :03:005:0006. Інформацію про результати зазначеного розрахунку прокурор просив Рокитнянську РДА надати у найкоротший час.

Так, за матеріалами справи судом встановлено, що Рокитнянською РДА було створено комісію з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельних ділянок (далі Комісія), та затверджено Положення про таку Комісію (розпорядження Рокитнянської РДА від 05.03.2018 № 87 «Про створення комісії з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельних ділянок» із змінами, внесеними розпорядженням Рокитнянської РДА від 12.11.2018 № 355).

За результатами засідання Комісії, оформленого протоколом від 28.12.2018 № 5/18, на якому було розглянуто звернення прокурора від 12.03.2018 № 36-03-2055вих-18 (повторно), було вирішено скласти акт з визначення та відшкодування збитків у зв`язку із тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» та визначити збитки у вигляді неодержаного Бирюківською сільською радою доходу за час фактичного користування ПП «Надра-Сервіс» земельною ділянкою площею 9,2000 га, за період з 01.08.2016 по 11.09.2017 без оформлення відповідного документа, що посвідчує право користування нею на умовах оренди та його державної реєстрації, що становить у сумі 1 228 700,85 грн.

Розпорядженням Рокитнянської РДА від 28.12.2018 № 440 затверджено акт Комісії від 28.12.2018, якою визначено збитки у вигляді неодержаного Бирюківською сільською радою доходу за час фактичного користування ПП «Надра-Сервіс» земельною ділянкою площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, яка розташована на території Бирюківської сільської ради без оформлення відповідного документа, що посвідчує право користування нею на умовах оренди, та його державної реєстрації за період з 01.08.2016 по 11.09.2017 у сумі 1 225 711,56 грн.

Зазначені копія розпорядження Рокитнянської РДА від 28.12.2018 № 440 й оригінали протоколу Комісії від 28.12.2018 № 5/18 та акта Комісії від 28.12.2018 разом із супровідним листом Рокитнянської РДА від 29.12.2018 № 06-40/4463 були надіслані відповідачу до відома, про що також повідомлено прокурора листом Рокитнянської РДА від 04.01.2019 № 06-43/55.

Матеріали справи містять також лист Рокитнянської РДА від 18.03.2019 № 06-43/937 на звернення прокурора від 18.03.2019 № 36-03-271 вих-19 стосовно надання інформації про завчасне повідомлення ПП «Надра-Сервіс» про засідання Комісії, яке відбулось 28.12.2018.

Разом із тим, позивачами - Київською ОДА та Бирюківською сільською радою не було вжито дієвих заходів до стягнення коштів у вигляді несплаченої орендної плати за час використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, що свідчить про неналежне виконання покладених на них повноважень та позивачами не заперечується.

З огляду на зазначене, 02.04.2019 місцевою прокуратурою було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 367 Кримінального кодексу України, за фактом неналежного виконання службових обов`язків службовими особами Київської ОДА та Рокитнянської РДА, що виразились у не вжитті у період з 19.11.2015 по 11.09.2017 належних заходів щодо укладання договору оренди земельної ділянки площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, яка розташована на території Бирюківської сільської ради, та яка фактично перебувала у користуванні ПП «Надра-Сервіс» без наявності правовстановлюючих документів, що спричинило неодержання доходу у формі орендної плати.

Відповідно до абзацу третього частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Суд погоджується з твердженням відповідача про те, що прокурором не доведено факт надіслання та/або отримання позивачами листів від 02.04.2019 №36-03-338-вих-19 та №36-03-339-вих-19. До матеріалів справи долучено вказані листи, однак, ані доказів направлення або вручення цих листів адресатам Київській ОДА та Бирюківській сільраді, ані доказів надання відповіді на ци листи матеріали справи не містять.

Однак, на виконання вказаних норм абзацу третього частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 11.05.2019 прокурор звернувся з листом № 36-03-432-вих 19 до Київської ОДА (том 1 аркуш справи 89) та з листом № 36-03-433-вих 19 до Бирюківської сільської ради (том 1 аркуш справи 92) з повідомленнями, відповідно до яких вказав, що у зв`язку із невжиттям заходів представницького характеру органом державної влади/органом місцевого самоврядування щодо стягнення з ПП «Надра-Сервіс» збитків, заподіяних внаслідок тимчасового невикористання (у зв`язку із зайняттям (використанням) без правовстановлюючих документів вказаним підприємством) земельної ділянки площею 9,2000 га (кадастровий номер :03:005:0006), яка розташована на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту), на підставі ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» місцевою прокуратурою буде здійснено представництво інтересів держави в особі Київської ОДА та Бирюківської сільської ради до ПП «Надра-Сервіс» про стягнення збитків, заподіяних внаслідок тимчасового невикористання (у зв`язку із зайняттям (використанням) без правовстановлюючих документів ПП «Надра-Сервіс») земельної ділянки.

Факт направлення зазначених листів-повідомлень підтверджується описами вкладення у цінні листи від 17.05.2019 та накладними «Укрпошти» № 222 та № 214 (том 1, аркуші справи 90, 91, 93, 94).

Відтак, прокурором виконано обов`язок попереднього повідомлення обох позивачів відповідно до частини 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідач твердить, що проміжок часу між направленням вказаних листів (17.05.2019) та поданням позовної заяви до суду у справу №911/1345/19 (24.05.2019 згідно поштового штемпеля на конверті, у якому надійшла позовна заява) є замалим для належного реагування органів владних повноважень та не може бути оцінений як розумний та достатній.

Суд відхиляє вказані твердження з огляду на таке.

Як зазначалося вище, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. При цьому «нездійснення захисту» має прояв у пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Для звернення до суду з позовом ані Київській ОДА, ані Бірюківській сільській раді не є необхідним отримання повідомлення, дозволу чи вказівки від прокурора про необхідність захисту інтересів держави у суді, позаяк, вказані органи, реалізуючи повноваження держави у спірних відносинах, мають власну праводієздатність, відтак власне право та можливість звернутися за судовим захистом у передбаченому процесуальним законом порядку.

У пункті 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, на який звертає увагу Верховний Суд у постанові від 06.04.2021 у справі №911/1345/19, вказано, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Про порушення законодавства, яке є предметом розгляду у справі, компетентні органи дізнались не з листів прокурора від 11.05.2019 № 36-03-432-вих 19 та № 36-03-433-вих 19.

Залученими до матеріалів справи письмовими доказами, які суд детально проаналізував вище, документально підтверджено, що Київська ОДА була обізнана про порушення інтересів держави з боку ПП «Надра-Сервіс» не пізніше як з червня 2016 року; Бірюківська сільська рада була обізнана не пізніше як з листопада 2018 року, відтак, маючи для цього достатньо часу, самостійно за судовим захистом не звертались, що вірно оцінено прокурором як бездіяльність компетентного органу, яка за визначенням пункту 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Враховуючи вищенаведене у сукупності, судом встановлено, що Київською ОДА та Бирюківською сільською радою протягом тривалого часу не вжито ефективних заходів реагування на відоме їм порушення права держави з метою поновлення зазначеного права, що свідчить про бездіяльність позивачів щодо нездійснення останніми захисту інтересів держави, з огляду на що суд вважає, що вимоги Закону України «Про прокуратуру» та Господарського процесуального кодексу України при зверненні з позовом до суду прокурора були дотримані.

При цьому, в контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Прокурором обґрунтовано порушення інтересів держави (територіальної громади) тим, що у зв`язку із неотриманням коштів за користування земельною ділянкою неможливо реалізувати соціально-економічні і культурні програми територіальної громади.

Позивачі Київська ОДА і Бирюківська сільська рада підстави представництва не оскаржили та під час судового розгляду підтримували у повному обсязі позовні вимоги прокурора.

Згідно зі статтею 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом оподаткування є земельні ділянки. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Відповідно до пункту 14.1.147 статті 14 Податкового кодексу України плата за землю обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Плата за землю відповідно до пункту 10.1 цього Кодексу належить до місцевих податків, які згідно зі ст. 69 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зараховуються до відповідних місцевих бюджетів.

Статтею 63 Бюджетного кодексу України визначено, що місцевий бюджет містить надходження і витрати на виконання повноважень місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Ці надходження і витрати становлять єдиний баланс відповідного бюджету.

Таким чином, безоплатне землекористування призводить до втрат місцевого бюджету сільської ради.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 22 Цивільного кодексу України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частина 1 статті 1166 Цивільного кодексу України встановлює, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини 2 статті 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. При цьому, згідно з пунктом «д» частини 1 статті 156 Земельного кодексу України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

За змістом вказаних приписів Цивільного та Земельного кодексів України відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема, за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки.

Шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України). Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Предметом регулювання глави 83 Цивільного кодексу України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.

За змістом приписів глав 82 і 83 Цивільного кодексу України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

При цьому, до моменту оформлення права оренди земельної ділянки, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними.

Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України (наведену правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц).

З огляду на викладене відповідач як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України.

Такі висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17.

Відповідачем не надано жодних доказів сплати орендних платежів у спірний період ані за всю земельну ділянку, яка відповідно до розпорядження позивача 1 передана в оренду ПП «Надра-Сервіс», ані за частину земельної ділянки, яку, за твердженням відповідача, останній використовував у спірний період.

Отже, відповідач без достатньої правової підстави за рахунок позивача 1, який є власником земельної ділянки, та позивача 2, до місцевого бюджету мала бути сплачена орендна плата, зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею (орендну плату), а тому зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки (у відповідний бюджет) на підставі частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України.

Доводи представника відповідача про те, що до повноважень позивача 1 Київської ОДА, якою було видано розпорядження від 19.11.2015 № 432, не належить встановлення ставки річної орендної плати за спірну земельну ділянку судом відхиляються, оскільки доказів визнання незаконним та скасування розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 матеріали справи не містять.

Відповідач у процесі розгляду даної справи не надав належних та допустимих доказів на підтвердження того, що Київська ОДА не вправі розпоряджатись земельною ділянкою кадастровий номер :03:005:0006 станом на момент ухвалення розпорядження від 19.11.2015 № 432 «Про надання в оренду земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс», оскільки у цей час земельна ділянка була комунальною власністю.

Разом із цим, посилання відповідача на свої неодноразові звернення до позивача 1 з клопотаннями щодо зменшення ставки орендної плати та розпорядження Київської ОДА від 03.05.2018 № 286, яким за клопотанням відповідача від 23.01.2018 № 5 внесено зміни до пункту 3 розпорядження Київської ОДА від 19.11.2015 № 432 в частині зміни ставки орендної плати за землю з 12% на 4%, свідчать про визнання відповідачем повноважень Київської ОДА на встановлення плати за землю.

Відтак, судом встановлено, що відповідач у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 користувався спірною земельною ділянкою, проте договір оренди землі на земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0006 не укладався, внаслідок чого застосована вихідна ставка у розмірі 12%, встановлена розпорядженням Київської ОДА від 19.11.2015 № 432.

Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Крім того, згідно з абзацом 1 пункту 289.1 Податкового кодексу України для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статті 288 Податкового кодексу України (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10.09.2018 у справі № 920/739/17).

Вказаний висновок узгоджується з усталеною практикою Верховного Суду, яким неодноразово зазначалося, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, нарахування мають здійснюватися позивачем не самостійно (шляхом арифметичного розрахунку без проведення нормативної грошової оцінки землі), а виключно на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (постанови Верховного Суду від 28.09.2020 у справі № 922/4073/19, від 24.09.2020 у справі № 922/3616/19, від 12.06.2019 у справі № 922/902/18, від 08.08.2019 у справі № 922/1276/18, від 01.10.2019 у справі № 922/2082/18, від 06.11.2019 у справі № 922/3607/18).

Прокурором у позовній заяві зазначено період з 01.08.2016 по 11.09.2017, за який нараховано збитки у сумі 1 225 711,56 грн.

Так, згідно витягу Відділу у Рокитнянському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 04.02.2016 № 34-1022-99.6-349/2-16 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 9,2000 га становила 10 703 648,00 грн.

Відповідно до розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432, в редакції яка була чинна у період з 01.08.2016 по 31.12.2016, орендна плата становила за рік 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Тобто, 10 703 648,00 грн. х 12% = 1 284 437,76 грн. за рік, 1 284 437,76 грн. : 12 місяців = 107 036,48 грн. за один місяць, 107 036,48 грн. х 5 місяців = 535 182,40 грн. за період з 01.08.2016 по 31.12.2016.

Так, згідно витягу Відділу у Рокитнянському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 06.09.2017 № 476 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 9,2000 га становила 11 369 747,58 грн.

Відповідно до розпорядження позивача 1 від 19.11.2015 № 432, в редакції яка була чинна у період з 01.01.2017 по 11.09.2017, орендна плата становила за рік 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Тобто, 11 369 747,58 грн. х 12 % = 1 364 369,71 грн. за рік, 1 364 369,71 грн. : 12 місяців = 113 697,48 грн. за один місяць, 113 697,48 грн. : 30 днів = 3 789,92 грн. за день, 113 697,48 грн. х 8 місяців = 909 579,81 грн. за період з 01.01.2017 по 31.08.2017, 3 789,92 грн. х 11 = 41 689, 08 грн. (за період з 01.09.2017 по 11.09.2017), 909 579,81 грн. + 41 689, 08 грн. = 951 268,89 грн. (за період з 01.01.2017 по 11.09.2017).

535 182,40 грн. + 951 268,88 грн. = 1 486 451,29 грн. орендна плата за період з 01.08.2016 по 11.09.2017.

Як зазначено в акті комісії з визначення та відшкодування збитків у зв`язку з тимчасовим зайняттям (використанням) земельної ділянки ПП «Надра-Сервіс» від 28.12.2018 та у письмових поясненнях Рокитнянської РДА з посиланням на інформацію Рокитнянської ДПІ Білоцерківського управління ГУ ДФС у Київській області про орендну плату ПП «Надра-Сервіс» за використання земельної ділянки, у 2016 році відповідачем було сплачено орендну плату у сумі 7 174,28 грн., у 2017 році у сумі 417 450,00 грн. Проте, доказів оплати вказаних сум в якості орендної плати за оренду саме земельної ділянки площею 9,2000 га та з кадастровим номером :03:005:0006 і саме за спірний період з 01.08.2016 по 11.09.2017 прокурором та сторонами у справі суду не надано.

Доказів оплати вказаних сум в якості орендної плати за користування земельною ділянкою площею 9,2000 га, кадастровий номер :03:005:0006, та саме за спірний період з 01.08.2016 по 11.09.2017 сторонами до суду не надано.

Отже сума орендної плати у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 за розрахунком суду становить 1 486 451,29 грн.

Отже, у зв`язку з безоплатним користуванням відповідачем земельною ділянкою площею 9,2000 га, яка знаходиться на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) без правовстановлюючих документів, дослідивши витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки, інші наявні у справі докази в їх сукупності та перевіривши розрахунок розміру безпідставно збережених коштів, з урахуванням того, що суд не може виходити за межі позовних вимог прокурора (частина 2 статті 237 Господарського процесуального кодексу України), суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з ПП «Надра-Сервіс» заборгованості у сумі 1 225 711,56 грн.

Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Частиною 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Також, Європейський суд з прав людини зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

За змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

Відтак, аргументи відповідача, викладені у відзиві на позов, не знайшли свого підтвердження у матеріалах справи та судом відхиляються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

Отже, позовні вимоги прокурора про стягнення з відповідача на користь місцевого бюджету позивача 2 безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати у сумі 1225711,56 грн. за використання у період з 01.08.2016 по 11.09.2017 земельної ділянки площею 9,2000 га з кадастровим номером :03:005:0006, яка розташована на території Бирюківської сільської ради (за межами населеного пункту) без правовстановлюючих документів, підлягають задоволенню.

Суд звертає увагу на те, що у даному випадку належною правовою підставою для позовних вимог про стягнення безпідставно коштів є ст. 1212 ЦК України (постанова Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №922/2378/20), а прокурор у позові просить суд стягнути з відповідача збитки, посилаючись як на ст. 22 ЦК України та ст. 224, 225 ГК України, що унормовують стягнення збитків, так і на ст. 1212 ЦК України (набуття майна без достатньої правової підстави).

Разом із тим, згідно з принципом jura novit curia (суд знає закони) неправильна юридична кваліфікація спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосовувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм, що неодноразово підтверджував Верховний Суд, зокрема у постанові Великої Палатою Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №487/10128/14-ц.

У зв`язку із задоволенням позову відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України суд покладає на відповідача відшкодування прокурору сплаченого судового збору. Судовий збір, сплачений ПП "Надра-Сервіс" за подання апеляційної скарги та за подання касаційної скарги, суд залишає за відповідачем.

Керуючись статтями 4, 12, 73-92, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з приватного підприємства «Надра-Сервіс» (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Героїв Небесної Сотні, буд. 2, офіс 406 а, ідентифікаційний код 34019150)

на користь місцевого бюджету Рокитнянської селищної ради (09600, Київська обл., Рокитнянський район, смт Рокитне, вул. Незалежності, буд. 2, ідентифікаційний код 04358997)

1 225 711,56 грн. (один мільйон двісті двадцять п`ять тисяч сімсот одинадцять гривень п`ятдесят шість копійок) безпідставно утримуваних коштів,

3. Стягнути з приватного підприємства «Надра-Сервіс» (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Героїв Небесної Сотні, буд. 2, офіс 406 а, ідентифікаційний код 34019150)

на користь Київської обласної прокуратури (01601, м. Київ, бул. Лесі Українки, буд. 27/2, ідентифікаційний код 02909996)

18 385,67 грн. (вісімнадцять тисяч триста вісімдесят п`ять гривень шістдесят сім копійок) судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно у порядку ст. 256, пункту 4 розділу Х Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення підписано 17.11.2021

Суддя О.В. Конюх