ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2021м. ДніпроСправа № 904/6805/20

за позовом Криворізької міської ради, м.Кривий Ріг, м.Кривий Ріг

до Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича, м.Кривий Ріг

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 92 567,88 грн.

Суддя Красота О.І.

Представники:

від Позивача: Сильникова А.О., посвідчення №004025 від 11.2020

від Відповідача: Лісовий Д.О., ордер серії АЕ № 1014194 від 01.01.2020, адвокат

Відповідач: Штефан В.О., паспорт серія НОМЕР_1 виданий Жовтневим РВ Криворізькому УМВС України в Дніпропетровській області від 04.07.1997

СУТЬ СПОРУ:

Криворізька міська рада звернулася до Господарського суду з позовом до Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича і просить суд стягнути заборгованість з орендної плати за період з 01.01.2019 до 31.12.2019 у розмірі 92 567,88 грн. та судовий збір.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов договору оренди земельної ділянки (державна реєстрація від 05.03.2008 за №41) від 29.12.2007 і додаткової угоди від 20.04.2010 про продовження терміну дії договору оренди земельної ділянки від 05.03.2008 №41 в частині сплати орендної плати.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

12.01.2021 Відповідач подав відзив на позов, в якому проти позовних вимог заперечував та в позові просив відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що Позивач невірно тлумачить норми законодавства, умови договору оренди землі, безпідставно завищує розмір орендної плати за землю, а тому невірно здійснює розрахунок розміру орендної плати у 2019 році.

Відповідач вважає, що після закінчення строку дії договору оренди жодних змін, (навіть) автоматичних щодо збільшення розміру орендної плати у зв`язку із затвердженням нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, чи зміни ставок, тощо до припиненого договору не може бути. У договір оренди, який закінчив свою дію неможливо внести зміни щодо розміру орендної плати. Тобто, за умови використання земельної ділянки після закінчення строку дії Договору можливе нарахування заборгованості із орендної плати лише у розмірі, який був визначений та погоджений сторонами на час укладання цього Договору.

Також 12.01.2021 Відповідач заявив клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору і просить суд залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Антимонопольний комітет України.

Крім того, 12.01.2021 Відповідач заявив клопотання про призначення експертизи і просив суд призначити у справі судову економічну експертизу.

Врахувати, що орієнтовно судову економічну експертизу можуть здійснити експерти Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса.

На вирішення судової економічної експертизи можливо поставити наступні питання:

- Чи підтверджуються документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості з орендної плати за землю, що розрахований за період з 01.01.2019 - 31.12.2019 у розмірі 92 567,88 грн. за договором оренди земельної ділянки №141 від 29.12.2007, у тому числі з урахуванням висновків інших видів експертиз?

- Чи підтверджуються документально вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана підприємствами ДП "Криворізька теплоцентраль", КПТМ "Криворіжтепломережа", ПАТ "Криворіжгаз", ДП "Національна енергетична компанія "Укренерго", ВП "Криворізькі магістральні електричні мережі", Управління благоустрою та житлової політики, "Криворізька телерадіокомпанія "Криворіжжя", ТОВ "Екоспецтранс", КП "Міський тролейбус", КП "міській трамвай", Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2008 року та 2014 року?

- Якими документами підтверджуються вихідні дані, первісна та відновна вартість основних фондів, що була надана підприємствами ДП "Криворізька теплоцентраль", КПТМ "Криворіжтепломережа", ПАТ "Криворіжгаз", ДП "Національна енергетична компанія "Укренерго", ВП "Криворізькі магістральні електричні мережі", Управління благоустрою та житлової політики, "Криворізька телерадіокомпанія "Криворіжжя", ТОВ "Екоспецтранс", КП "Міський тролейбус", КП "міській трамвай", Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області для розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рога 2008 року та 2014 року?

12.01.2021 Відповідач заявив клопотання про зупинення провадження у справі і просив суд зупинити провадження у справі №904/6805/20 до вирішення пов`язаної адміністративної справи №160/7809/19, що перебуває на розгляді Дніпропетровського окружного адміністративного суду за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області за участю третьої особи без самостійних вимог Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про визнання незаконним, протиправним та нечинним та скасування рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24 червня 2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття, та набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

12.01.2021 Відповідач подав заперечення і просив суд задовольнити клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, здійснити перехід від спрощенного позовного провадження до загального провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.01.2021 визначено, що справа розглядатиметься за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 09.02.2021 о 10:00.

19.01.2021 Позивач подав заперечення проти клопотання про зупинення провадження у справі та посилається на те, що рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", оскарження якого в рамках адміністративної справи №904/7809/19 є чинним, у тому числі і на момент виникнення спірних правовідносин (2019 рік), у передбаченому законом порядку протиправним та нечинним не визнавалось, а отже, відповідно до приписів т.144 Конституції України, ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в України" є обов`язковим для застосування на території міста Кривого Рогу, в тому числі й при обрахуванні орендної плати за землю у 2019 році та для виконання всіма розташованими на території міста органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово на ній проживають.

Як вказує Позивач, незгода Відповідача з означеним рішенням і його оскарження не свідчить про протиправність прийнятого Криворізькою міською радою рішення, та не може викликати сумніви в його правомірності, а отже рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 підлягає обов`язковому застосуванню при визначенні розміру орендної плати за користування Відповідачем земельною ділянкою у період з 01.01.2019 до 31.12.2019.

Також Позивач зазначає, що нормативно-правовий акт як самостійне правове явище наділений такою властивістю, як чіткі межі чинності. Часовими межами чинності нормативно-правових актів є момент набрання ним чинності та момент втрати.

Позивач стверджує, що ч.2 ст.265 КАС України у нерозривному зв`язку з приписами ст.144 Конституції України та ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в України", засвідчує правомірність застосування чинного як на теперішній час, так і станом на 2017 рік, рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" при здійсненні розрахунку та сплати орендної плати за користування Відповідачем спірною земельною ділянкою.

При цьому Позивач наголошує, що можливість визнання протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття не передбачена нормами діючого законодавства України, а отже, спірне рішення у будь-якому випадку підлягає застосуванню під час регулювання відповідних правовідносин протягом 2019.

Крім того, 19.01.2021 Позивач подав відповідь на відзив, в якій підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просив суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що незгода Відповідача з означеним рішенням жодним чином не свідчить про його протиправність та не може викликати сумніви щодо його правомірності, тому рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 №3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" підлягає обов`язковому застосуванню при визначенні розміру орендної плати за користування Відповідачем спірною земельною ділянкою.

27.01.2021 представник Позивача направив на електронний суд заяву і просив суд розглядати справу в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі відеоконференцзв`язку"Easycon".

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.01.2021 в задоволенні заяви Криворізької міської ради про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції - відмовлено.

08.02.2021 Відповідач подав відповідь на заперечення Позивача проти клопотання про зупинення провадження у справі і просив суд відхилити заперечення Позивача проти клопотання про зупинення провадження у справі. Задовольнити клопотання про зупинення провадження у справі та зупинити провадження у справі до закінчення вирішення пов`язаної із нею адміністративної справи №160/7809/19, яка перебуває на розгляді Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Відповідач посилається на те, що у даній категорії справ про стягнення заборгованості з орендної плати за землю обов`язковим є зупинення провадження у справі, оскільки оскарження рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста створює об`єктивну неможливість розгляду такої справи.

09.02.2021 Позивач в підготовче засідання не з`явився, 09.02.2021 на адресу електронного суду надіслав клопотання і просив суд визнати поважними причини неявки представника Позивача та відкласти підготовче засідання на іншу дату та час, про що додатково повідомити Позивача у встановленому законом порядку.

Відповідач в підготовче засідання не з`явився, 09.02.2021 на електронну адресу суду надіслав клопотання і просив суд відкласти підготовче засідання та у разі необхідності продовжити строк підготовчого засідання на 30 днів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.02.2021 відкладено підготовче засідання на 25.02.2021 року 11 год. 00 хв.

25.02.2021 Позивач в підготовче засідання не з`явився, 25.02.2021 на адресу електронного суду надіслав клопотання і просив суд підготовче засідання провести без участі представника Позивача на підставі письмових заяв по суті справи та заперечень з процесуальних питань. Крім того, при вирішенні клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду адміністративної справи №160/7809/19 представник просив суд врахувати правову позицію Центрального апеляційного господарського суду викладену у постанові від 28.01.2021 у справі №904/619/20.

Відповідач в підготовчому засіданні проти позовних вимог заперечував в повному обсязі та просив суд відмовити в їх задоволенні. Крім того, Відповідач підтримав клопотання про зупинення провадження у справі.

Клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі №904/6805/20 до розгляду пов`язаної з нею справи №160/7809/19 суд задовольнив з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду (п.5 ч.1 ст. 227 ГПК України).

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із об`єктивних підстав.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, тощо.

Пов`язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі, в тому числі йдеться про обставини, які мають преюдиціальне значення.

Вирішуючи питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку повинен з`ясовувати як пов`язана справа, що розглядається даним судом, зі справою, що розглядається іншим судом, а також чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

Як вбачається з матеріалів справи та не оспорюється сторонами, в провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду знаходиться справа №160/7809/19 за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровській області, за участю третьої особи без самостійних вимог Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про визнання незаконним, протиправним, нечинним та скасування рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24.06.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття.

Позовні вимоги у справі №160/7809/19 за позовом Фізичної особи - підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участю Третьої особи без самостійних вимог Фізичної особи підприємця Штефана Владислава Олександровича, за участю третіх осіб на стороні Відповідача - Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М.Білоконя та Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання незаконним, протиправним, нечинним та скасування рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24.06.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття мотивовані тим, що оскаржуване рішення підлягає скасуванню, оскільки при розробленні технічної документації з нормативної грошової оцінки землі були використані недостовірні дані, які були штучно завищені та покладені в основу розрахунку, що призвело до неправомірного та суттєвого завищення вартості земель міста. Тобто у межах даної справи будуть встановлені обставини дотримання законодавства при розробці технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста Кривий Ріг у 2014 році. Розробник технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2014 році безпідставно виключив з розрахунку землі під відкритими розробками, кар`єрами, шахтами та відповідними спорудами - 9273 га, а також підміняючи визначення землі Міністерства оборони на землі під аеропортами та відповідними спорудами, виключив територію площею 1212 га. Тоді як попередні дані технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2008 року відповідно до якої, до розрахунку території, яка враховується при визначенні базової вартості 1 м2 включені землі під відкритими розробками, кар`єрами, шахтами та відповідними спорудами - 9273 га.

Суд не погоджується із запереченнями Позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або частково в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Приписи ч.2 ст.265 КАС України засвідчують необхідність виконання рішень Криворізької міської ради у період до набрання законної сили судовими рішеннями у справах №804/5884/17 та №804/8091/17, згідно з якими положення рішень Криворізької міської ради визнано нечинними.

Частина друга ст.265 КАС України, згідно з якою нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду, не регулює питань щодо можливості застосування нормативно-правових актів, визнаних судом протиправними. Предметом її регулювання є встановлення моменту втрати чинності нормативно-правовим актом, визнаним судом нечинним (п.84 постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.02.2020 у справі №160/1088/19)

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі №904/164/19.

З огляду на викладене, для винесення законного, обґрунтованого та правильного рішення Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 12.10.2020 призначив у справі №160/7809/19 комплексу (оціночно-земельну та з питань землеустрою) експертизу для встановлення законності за змістом технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка була затверджена спірним рішенням Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3728 від 24.06.2015.

Господарський суд зазначає, що предметом розгляду справи 904/6805/20 є стягнення з Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича заборгованості з орендної плати за земельну ділянку площею 0,2912 га, з кадастровим номером :06:134:0057 для розміщення автостоянки на вул.Качалова у Саксаганському районі м.Кривого Рогу за період з 01.01.2019 по 31.12.2019 у розмірі 92 567,88 грн. з урахуванням та на підставі рішення Криворізької міської ради Дніпропетровської області №3728 від 24.06.2015.

Отже, результат вирішення спору в рамках справи №160/7809/19 безпосередньо впливає на результат вирішення даного господарського спору у справі №904/6805/20.

Відповідно до п.4 ст. 11 ГПК України , суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004)

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно з приписами ст.114 ГПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2021 зупинено провадження у справі №904/6805/20 до закінчення вирішення пов`язаної із нею адміністративної справи №160/7809/19, яка перебуває на розгляді Дніпропетровського окружного адміністративного суду за позовом Фізичної особи - підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участю третьої особи без самостійних вимог - Фізичної особи підприємця Штефана Владислава Олександровича, за участю третіх осіб на стороні Відповідача - Державне підприємство Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М.Білоконя та Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання незаконним, протиправним, нечинним та скасування рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24.06.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття, до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 24.05.2021 апеляційну скаргу Криворізької міської ради - задоволено. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2021 у справі №904/6805/20 - скасовано і передано справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2021 поновлено провадження у справі з 22.06.2021. Призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 22.06.21 р. о 15:00год.

04.06.2021 від Центрального апеляційного господарського суду надійшов запит справи №904/6805/20 від 04.06.2021 про витребування справи у зв`язку з надходженням касаційної скарги Фізичної особи підприємця Штефана Владислава Олександровича на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.05.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.06.2021 зупинено провадження у справі №904/6805/20.

Ухвалою Верховного суду від 29.06.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі № 904/6805/20 за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.05.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2021 поновлено провадження у справі з 26.08.2021 та призначено справу до розгляду в підготовчу засіданні на 26.08.21 о 10:00год.

05.08.2021 надійшла заява Позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 09.08.2021 відмовлено в заяві Позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

25.08.2021 від Відповідача надійшло клопотання про призначення судом експертизи і просив суд призначити у справі судову експертизу, проведення якої доручити експертам Товариства з обмеженою відповідальністю "Бюро судових експертиз "Надія".

На вирішення судової експертизи поставити наступні питання.

- чи відповідно до вимог законодавства, у тому ж числі, вимог Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів та вимог Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарською призначення та населених пунктів, обчислена площа оціночної території міста Кривий Ріг для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2014 року, розробленій Державним підприємством український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Дніпромісто" імені Ю.М. Білоконя та з якої видано витяг від 14.07.2016 для розрахунку орендної плати за землю?

- якщо ні, то яким чином це впливає на визначення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки у витягу від 14.07.2016 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу розробленої у 2014 році Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Дніпромісто" імені Ю.М. Білоконя та яка затверджена рішенням Криворізької міської ради за №3728 від 24 червня 2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу"?

Крім того, Відповідач заявив письмові пояснення щодо наявності у спірний період нерухомого майна (капітальної споруди), яка належить на праві власності іншій особі та неналежного Відповідача по справі.

Також Відповідач заявив клопотання про долучення постанови ЦАГС від 19.07.21 у справі №904/6575/20 та постанови КГС від 19.04.21 у справі №910/11131/19 (щодо невідповідності обраного позивачем способу захисту його прав, що є підставою для відмови у позові).

25.08.2021 Відповідач заявив клопотання і просив суд призначити колегіальний розгляд справи у складі трьох суддів.

26.08.2021 надійшло клопотання Позивача про розгляд справи без участі представника на підставі письмових заяв по суті справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.08.2021 продовжено строк розгляду справи у підготовчому провадженні на 30 днів. Відкладено підготовче засідання на 21.09.2021 об 11 год. 00 хв.

01.09.2021 Позивач подав заперечення проти клопотань та письмових пояснень та зазначив, що Відповідач не навів обставин, які будуть встановлювати, спростовувати обставини, що входять до предмету доказування у даній справі та є такими, що викликають сумнів і потребують спеціальних знань. Предметом доказування у справі є наявність заборгованості з плати за землю, а не відповідність обчислення площі оціночної території міста Кривого Рогу для розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель міста Кривого Рогу 2014 вимогам чинного законодавства.

Щодо колегіального розгляду справи, Позивач зазначає, що дана категорія справи (про стягнення заборгованості за договором) законом прямо не віднесена до складних та не передбачає колегіального розгляду справи.

Також Позивач вказує на те, що Велика Палата Верховного Суду погодилась із висновком Центрального апеляційного господарського суду, що факт закінчення дії договору не свідчить про припинення у Відповідача обов`язку сплати орендної плати.

21.09.2021 Позивач подав уточнену позовну заяву і просив суд стягнути з Відповідача заборгованість з орендної плати за період з 01.01.2019 по 31.12.2019 у розмірі 92 567,88 грн. або визначити інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів позивача, який не суперечить закону та ефективно поновлює майнові права Криворізької міської ради та стягнути судовий збір.

Також 21.09.2021 Позивач подав додаткові заперечення та зазначив, що приймаючи до уваги засади "правової визначеності", недопустимість відмови чи ухилення від взятих договірних зобов`язань, безумовної оплатності використання землі в Україні, є підставою вважати, що саме Фізична особа-підприємець Штефан Владислав Олександрович є належним відповідачем у справі.

Щодо клопотання Відповідача від 25.08.2021 про призначення у справі судової експертизи суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Водночас і згідно з частиною першою статті 99 ГПК експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань.

Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про правову оцінку дій сторін тощо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Проведення експертизи документів не узгоджується із підставами позовних вимог, встановлені за результатами її проведення обставини не матимуть значення для вирішення даного спору по суті, а тому господарський суд не вбачає підстав для призначення у справі судової економічної експертизи.

Щодо розгляду клопотання Відповідача від 25.08.2021 про колегіальний розгляд справи суд виходить з наступного.

Положеннями частини 10 статті 33 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Приписами частини 1 статті 33 Господарського процесуального кодексу України визначено, що будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

Законом не визначено, які саме категорії справ підлягають колегіальному розгляду, а складність справи може визначатися залежно від складності спірних правовідносин, доказового наповнення матеріалів справи, неоднаковості судової практики, застосування правових норм, що регулюють спірні відносини, тощо.

В той же час, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду призначити колегіальний розгляд справи лише з певним колом обставин, які, на думку Відповідача, свідчать про складність справи.

Проте, з поданого Відповідачем клопотання вбачається, що в ньому та у поясненнях Відповідача наданих в підготовчому засіданні щодо поданого клопотання не викладено жодних обставин, які б обґрунтовували складність даної справи, та неможливість її всебічного та об`єктивного розгляду суддею одноособово.

Розглянувши клопотання Відповідача про розгляд справи в колегіальному складі суду, пояснення представників учасників справи, суд відзначає, що спір не становить тієї складності, яка потребує колегіального розгляду справи, відтак, суд не вбачає достатніх підстав для введення до складу додатково двох суддів, а тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання Відповідача про призначення колегіального розгляду справи.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2021 закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 26.10.2021 о 12:00год. В задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича про призначення судової експертизи - відмовлено. В задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича про колегіальний розгляд справи - відмовлено.

21.09.2021 Відповідач подав письмові пояснення та просив суд відмовити Позивачу у задоволенні позовних вимог повністю з урахуванням даних письмових пояснень.

Крім того 21.09.2021 Відповідач заявив клопотання і просив суд за результатами справи вирішити питання щодо відшкодування витрат Відповідача на професійну правничу допомогу у розмірі 62 842,00 грн. У разі часткового задоволення позовних вимог вирахувати такі судові витрати пропорційно до задоволених позовних вимог Позивача.

При виготовленні тексту ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2021 допущено описку, а саме в резолютивній частині невірно зазначено час призначення судового засідання, замість 26.10.2021 о 12:00 год., необхідно зазначити 26.10.2021 о 12:30 год.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2021 виправлено допущену описку в резолютивній частині ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2021 у справі №904/6805/20 та вважати за вірне в наступній редакції: час призначення судового засідання 26.10.2021 о 12:30 год.

20.10.2021 представник Позивача на адресу електронного суду направив заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів у системі відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 21.10.2021 в задоволенні заяви Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - відмовлено.

22.10.2021 Відповідач на електронну адресу суду направив письмові пояснення щодо уточненого позову та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

26.10.2021 Позивач заявив клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням працівників юридичного відділу на лікарняному.

Відповідач в судовому засіданні подав письмові пояснення аналогічного змісту, які були направлені на адресу суду 22.10.2021.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 26.10.2021 відкладено розгляд справи на 16.11.2021 об 11 год. 00 хв.

01.11.2021 Позивач на адресу електронного суду направив заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів у системі відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 02.11.2021 в задоволенні заяви Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - відмовлено.

05.11.2021 Позивач на адресу електронного суду направив заперечення на клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу та зазначив та просив суд відмовити Відповідачу у задоволенні клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

09.11.2021 Відповідач подав письмові пояснення щодо уточненого позову Позивача вих.112 від 01.11.2021 і просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог повінстю з урахуванням даних пояснень, посилаючись на те, що факчтино Позивачем заявлено клопотання про вихід за межі та визначення будь-якого іншого способу прав та інтересів позивача, який не суперечить закону та ефективно поновлює майнові права Кривоірької міської ради.

Позивач в судовому засіданні 16.11.2021 позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував та в позові просив відмовити.

Крім того, заявив клопотання і просив суд по закінченню розгляду справи вирішити питання щодо відшкодування витрат Відповідача на професійну правничу допомогу з урахуванням збільшення у загальному розмірі 75 075,80 грн. У разі часткового задоволення позовних вимог вирахувати такі судові витрати пропорційно до задоволених позовних вимог.

Також 16.11.2021 Відповідач подав відповідь на заперечення Позивача проти стягнення витрат на професійну правничу допомогу і просив суд задовольнити клопотання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу та стягнути з Позивача витрати на професійну правничу допомогу з урахуванням клопотання Відповідача про збільшення витрат.

У порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

29.12.2007 між Криворізькою міською радою (далі-Позивач, Орендодавець) та Фізичною особою-підприємцем Штефан Владиславом Олександровичем (далі-Відповідач, Орендар) укладено Договір оренди земельної ділянки (далі-Договір, а.с.13-16 т.1).

Додатковою угодою від 20.04.2010 до Договору, зареєстрованою у Криворізькому міському відділі Дніпропетровської регіональної філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру" із внесенням запису до Державного реєстру земель №95 від 14.05.2010 (т.1 а.с.21-22) були внесені зміни до розділів Договору "предмет договору", "об`єкт оренди", "строк дії договору", "орендна плата", "умови використання земельної ділянки", "обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки", "інші права та обов`язки сторін", "зміна умов договору і припинення його дії".

Відповідно до пунктів 1-5 Договору (в редакції додаткової угоди від 20.04.2010) Орендодавець на підставі рішення міської ради №2026 від 28.11.2007, №3714 від 27.01.2010 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку житлової та громадської забудови площею 0,2912 га, кадастровий номер :06:134:0057, розташовану за адресою вул. Качалова у Саксаганському районі м. Кривого Рогу, для розміщення автостоянки та тимчасова споруда автостоянки, а також інші об`єкти інфраструктури інженерні мережі.

Додатковою угодою від 20.04.2010 розділ "об`єкт оренди" Договору був доповнений новим пунктом про знаходження на земельній ділянці знаходяться тимчасова споруда автостоянки, а також інші об`єкти інфраструктури інженерні мережі.

Відповідно до пункту 17 Договору передача земельної ділянки Орендарю здійснюється у п`ятиденний термін після державної реєстрації договору за актом її приймання-передачі.

Пунктом 5 Договору визначено, що договір укладений на 2 роки. Після закінчення строку договору Орендар, який належно виконував обов`язки відповідно до умов договору, має за інших рівних умов переважне право поновлення на новий строк. У цьому разі Орендар повинен не пізніше ніж за два місяці до закінчення строку дії Договору повідомити письмово Орендодавця про намір продовжити його дію. Поновлення Договору здійснюється на підставі ухваленого Орендодавцем відповідного рішення.

Додатковою угодою від 20.04.2010 згідно Рішенням міської ради від 27.01.2010 №3714 продовжено термін дії вказаного договору оренди земельної ділянки від 05.03.2008 №41 на три роки на тих самих умовах.

Відповідно до пунктів 6, 8, 9 Договору (в редакції додаткової угоди від 20.04.2010) річна орендна плата вноситься Орендарем виключно в грошовій формі незалежно від результатів діяльності орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Законом України "Про плату за землю" на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виконаного управлінням Держкомзему у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

Орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Річна орендна плата за користування земельною ділянкою за період з дати закінчення договору оренди від 05.03.2008 №41 до укладення додаткової угоди провадиться Орендарем на умовах договору оренди та відповідно до Закону України "Про оренду землі" (із змінами та доповненнями).

Строки платежу не є сталими і можуть змінюватись відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України" на поточний рік.

Згідно з пунктами 10-11 Договору розмір нормативної грошової оцінки не є сталим і змінюється у зв`язку з проведенням її щорічної індексації та на підставі інших вимог чинного законодавства. Орендар зобов`язується самостійно щорічно відповідно до інформації Держкомзему про коефіцієнт індексації грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію грошової оцінки земельної ділянки.

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до договору.

Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору чи продовження його дії.

Пунктом 12 Договору передбачено, що розмір та сума орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором (включно зі зміною мети використання або цільового призначення земельної ділянки);

- зміни (збільшення або зменшення за рішенням міської ради) розмірів річної плати за землю, базової вартості 1 кв. м земель міста, розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджується документами;

- в інших випадках, передбачених законодавством та цим договором.

За умовами пункту 33 Договору, орендар, зокрема, зобов`язався систематично сплачувати орендну плату в повному обсязі в установлений договором строк.

Пунктом 14 Договору визначено, що Орендар самостійно обчислює суму орендної плати щороку за станом на 1 січня і до 1 лютого поточного року подає відповідному органу державної податкової служби податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою центральним податковим органом, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Такі договірні зобов`язання відповідають положенням пункту 286.2 статті 286 ПК України.

У відповідності до пункту 37 Договору дія договору припиняється, зокрема, у разі закінчення строку, на який його було укладено.

Рішенням Криворізької міської ради від 24.04.2013 №1927 Відповідачу відмовлено в поновленні договору оренди земельної ділянки від 05.03.2008 за №41, зобов`язано припинити комерційне використання земельної ділянки та повернути її міській раді за актом приймання - передачі (повернення).

Рішенням Криворізької міської ради №3728 від 24.06.2015 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка в тому числі містить середню (базову) вартість 1 кв.м. земель міста станом на 01.01.2014 у розмірі 270,60 грн. Вказаним рішенням, зокрема, рекомендовано Управлінню Держземагенства у Криворізькому районі Дніпропетровської області забезпечити видачу витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок.

Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 18-404-99.0-5655/2-16 від 14.07.2016 нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 2912 кв.м, розташованої по вул. Качалова у м. Кривому Розі, складає 9703133,44 грн (т.1 а.с.28).

Рішенням Криворізької міської ради № 2816 від 27.06.2018 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році", яке набрало чинності 01.01.2019, згідно з кодом Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів № 548 від 23.07.2010, та кодом розділу Класифікації видів економічної діяльності, затвердженої наказом Держспоживстандарту України № 457 від 11.10.2010, визначено річний розмір орендної плати за користування земельними ділянками на території м. Кривого Рогу.

Звертаючись до суду із цим позовом, Позивач зазначає, що Відповідач в порушення умов договору не повернув Позивачу об`єкт оренди за актом приймання-передачі та продовжує користуватись земельною ділянкою, у зв`язку із чим Позивачем нараховано Відповідачу орендну плату за фактичне користування земельною ділянкою за період з 01.01.2019 до 31.12.2019 у розмірі 92 567,88 грн.

Рішення Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривий Ріг", яке покладено в основу розрахунку заборгованості по орендній платі оскаржується в установленому законом порядку. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.08.2019 відкрито провадження у справі № 160/7809/19 за позовом ФОП Климович О.Б. до Криворізької міської ради про визнання протиправним та нечинним її рішення № 3728 від 24.06.2015 з моменту його прийняття.

Відповідач на підтвердження своєї позиції надав такі докази:

- висновок державної експертизи землевпорядної документації №1624-14 від 10.12.2014;

- порівняльна таблиця відновної вартості;

- технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Кривий Ріг за 2008 рік, що виконана на умовах договору № 509-07-2008 від 05.05.2008;

- технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Кривий Ріг за 2008 рік, що виконана на умовах договору № 509-07-2014 від 18.07.2014.

Як вбачається з матеріалів справи, строк дії договору оренди земельної ділянки від 29.12.2007 закінчився, доказів повернення спірної земельної ділянки за актом приймання-передачі (повернення) матеріали справи не містять.

Згідно частини 2 статті 291 Господарського кодексу України та частини 1 статті 31 Закону України "Про оренду землі" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди припиняється у разі закінчення строку, на який його було укладено.

Аналогічні положення про те, що договір оренди землі припиняється в разі закінчення строку, на який його було укладено, містить і пункт 37 Договору оренди земельної ділянки від 29.12.2007.

Крім того, в матеріалах справи наявне рішення Криворізької міської ради 24.04.2013 №1927 "Про відмову в поновленні договору оренди земельної ділянки від 05.03.2008 за №41" (а.с. 49 т.1), у зв`язку з чим суд дійшов висновку про те, договір оренди земельної ділянки від 29.12.2007 з урахуванням Додаткової угоди від 20.04.2010 згідно Рішенняя міської ради від 27.01.2010 №3714, якою продовжено термін дії вказаного договору оренди земельної ділянки від 05.03.2008 №41 на три роки на тих самих умовах, припинив свою дію 14.05.2013.

Суд зауважує, що орендна плата є платою Орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі.

Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, а розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди.

Відтак, з огляду на встановлені обставини справи щодо закінчення строку дії Договору оренди, відсутні правові підстави для нарахування Відповідачу орендної плати та відповідно її стягнення з Відповідача.

При цьому суд відхиляє доводи Позивача про те, що суд має право у цій справі самостійно визначити норму права, яка підлягає застосуванню для ефективного захисту прав Позивача, якщо ним така норма визначена не вірно.

Відповідач з цього приводу зазначає, що Позивачем невірно обрано спосіб захисту порушеного права, у спірний період. При цьому спірний договір оренди закінчився, з огляду на припинення дії договору, відсутні правові підстави для нарахування Відповідачу орендної плати. Крім того, у спріний період з 01.01.2019 по 31.12.2019 Криворізька міська рада є неналежним Позивачем у даній справі, оскільки відносно спірного договору оренди та спірної земельної ділянки Головне управління ДПС у Дніпропетровській області склало податкове повідомлення - рішення форми «Ф» №-0483 від 20.05.2020 про визначення Відповідачу суми податкового зобов`язання за платежем «орендна плата з фізичних осіб 180010900» за спірний період 2019 у розмірі 92 567,89 грн., на думку Відповідача, у даному спорі Криворізька міська рада є неналежним Позивачем.

Позивач звернувся з позовом про стягнення заборгованості за Договором оренди земельної ділянки. Відтак предметом спору по цій справі є стягнення заборгованості за договором. Позивач ґрунтує свої вимоги з посиланням на статті 509, 525, 526, 530, 599, 626-629, 785 Цивільного кодексу України, статті 12, 80, 83, 93, 96, 124, 152, 189, 206 Земельного кодексу України та статті 12,14, 19-1, 271, 286-289 Податкового кодексу України. Обставини справи на яких ґрунтується позов - це користування Відповідачем земельною ділянкою після закінчення строку дії договору оренди без сплати орендної плати.

Частинами 1-2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

У розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Згідно статті 20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

За змістом статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, вказаними приписами процесуального закону прямо передбачено, що суд розглядає справу на підставі поданої позовної заяви, при цьому саме учасник спору розпоряджається своїми правами щодо предмета спору, підтверджує свої вимоги відповідними доказами, при цьому, предмет та підстави позову визначаються та можуть в установленому порядку змінюватися тільки позивачем, тоді як суд позбавлений права на відповідну процесуальну ініціативу.

При цьому особа, яка звертається до суду за захистом свого порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Суд зауважує, що вирішуючи спір він надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний Позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права Позивача.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Водночас, установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 16.10.2019 у справі №525/505/16-ц).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18 та від 31.10.2019 у справі № 916/1134/18.

Суд зазначає, що із закінченням строку Договору оренди такий договір є припиненим, що означає припинення дії для сторін всіх його умов, а їх невиконання протягом дії договору є невиконанням зобов`язання за цим договором, що має відповідні наслідки, однак не зумовлює продовження дії договору в цілому або тих його умов, що не були виконані сторонами.

Після спливу строку дії договору невиконання обов`язку з повернення земельної ділянки свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в оренду. Тому права та обов`язки орендодавця та орендаря, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за відповідними нормами Цивільного України та Закону України "Про оренду землі", які регламентують наслідки збереження майна за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави або ж наслідки невиконання майнового обов`язку щодо повернення земельної ділянки орендодавцеві.

З урахуванням зазначеного, стягнення орендної плати можливе лише до моменту припинення дії договору, а після припинення договору належним способом захисту прав та інтересів орендодавця може бути відшкодування збитків або стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

Відтак, Криворізькою міською радою при зверненні із цим позовом до суду невірно обрано спосіб захисту порушених прав. Водночас, застосування належного способу захисту у цій справі було б можливе лише за умови зміни, зокрема, предмету позову, яка може бути реалізована лише позивачем і лише під час підготовчого провадження.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку що позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 5 частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Водночас, відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

У пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Span" від 9 грудня 1994 р., визначено, що статтю 6 пункт 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень та детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, пункт 29; рішення ЄСПЛ у справі "Серявін проти України" від 10 травня 2011 року, пункт 58).

Зважаючи на викладене, суд надав оцінку усім аргументам сторін та учасникам справи, які відносяться до предмета спору.

Щодо стягнення суми правничої допомоги.

Відповідно до частини 1 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 частини 3 статті 123 Господарського процесуального кодексу України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Частиною 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Відповідачем заявлено до стягнення з Позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 62 842,00 грн.

Суд дослідивши надані Відповідачем докази щодо витрат на професійну правничу допомогу зазначає таке.

Між Адвокатом Лісовим Денисом Олександровичем (адвокат) та Штефаном Владиславом Олександровичем (клієнт) укладено Договір про надання правової допомоги №2 від 01.01.2020.

Пунктом 1.1 Договору передбачено, що адвокат зобов`язується за завданням клієнта надати йому професійну правову допомогу, в порядку та на умовах, визначених цим договором, а клієнт - прийняти та оплатити їх.

Відповідно до пункту 3.1 Договору формою винагороди за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту є гонорар, який обчислюється у відповідності до статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно пункту 3.3 Договору, перелік наданих послуг визначається у акті здачі-приймання послуг.

Пунктом 3.5 Договору встановлено, що за результатом наданих послуг сторони підписують акт здачі-приймання послуг.

Між Адвокатом Лісовим Денисом Олександровичем (адвокат) та Штефаном Владиславом Олександровичем (клієнт) укладено Додаткову угоду № 2 від 01.01.2021 до Договору про надання правової допомоги № 2 від 01.01.2020.

Згідно пункту 2 Додаткової угоди, сторони дійшли згоди змінити пункт 3.4 договору та викласти його зміст у такій редакції:

"Оплата послуг адвоката здійснюється протягом 3 календарних днів з моменту фактичного отримання клієнтом послуг, але не пізніше ніж у строк до 31.12.2022".

Між Адвокатом Лісовим Денисом Олександровичем (адвокат) та Штефаном Владиславом Олександровичем (клієнт) укладено додаткову угоду № 3 від 01.02.2021 до договору про надання правової допомоги № 2 від 01.01.2020.

Пунктом 1 додаткової угоди встановлено, що сторони дійшли згоди змінити пункт 3.1 договору та викласти його зміст у такій редакції:

"З 01.01.2020 вартість однієї години наданих послуг складає 40 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на момент укладення цього договору розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 102,00 грн. Тобто, за одну годину наданих послуг замовник сплачує 840,80 грн.".

На виконання умов Договору, адвокатом надані послуги клієнту, що підтверджується підписаними обома сторонами Актами здачі-приймання послуг № 14 від 20.09.2021 на суму 55 842,00 грн та № 15 від 20.09.2021 на суму 7000,00 грн., № 23 від 13.11.2021 на суму 5 233,80 грн., № 24 від 13.11.2021 на суму 7 000,00 грн.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Частиною 3 статті 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до пунктів 1-2 частини 5 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи та чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін.

Частиною 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Відтак, чинним законодавством не заборонено права суду присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, за рахунок іншої сторони адвокатські витрати у меншому розмірі, який погоджений у договорі між адвокатом та його клієнтом.

Наявні в матеріалах справи докази не є безумовною підставою для відшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу в зазначеному розмірі з іншої сторони, адже цей розмір має бути не лише доведений, а документально обґрунтований та відповідати критерію розумної необхідності таких витрат.

При визначенні суми витрат, які слід покласти на Позивача, суд враховує, що сума витрат на професійну правничу допомогу складає 81,10% від суми позову, що не є співрозмірною.

Також суд враховує, що на розгляді у господарському суду Дніпропетровської області перебувають аналогічні судові справи - № 904/6750/20, № 904/6757/20, №904/6803/20. При цьому у вказаних вище справах Відповідач притримується аналогічної правової позиції, заявляє клопотання та подає заяви по суті спору аналогічного змісту з тими, які подані у цій справі, що ним не заперечується. Адвокатом у цих справах також є Лісовий Д.О. що вбачається з ухвал, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Вказане впливає на оцінку судом обсягу виконаних адвокатом робіт.

Тому суд доходить висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співрозмірним з сумою позову (92 567,88грн) та обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, тому стягнення адвокатських витрат у зазначеній Позивачем сумі (75 075,80 грн) не відповідає критеріям розумності, співрозмірності та справедливості.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про можливість зменшення суми витрат на правову допомогу та стягнення з Відповідача на користь Позивача 20 000,00 грн.

Відповідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладаються на Позивача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Клопотання Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про стягнення витрат на професійну правничу допомогу - задовольнити частково.

Стягнути з Криворізької міської ради, м.Кривий Ріг, (50101, м.Кривий Ріг, пл.Молодіжна, 1, ) на користь Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича, ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) 20 000,00 грн. витрат на правову допомогу.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.І. Красота

Повне рішення складено

16.11.2021