ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2021 року м. Херсон Справа № 923/1075/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику (повідомлення) сторін, справу за позовом: Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) м.Херсон ідентифікаційний код юридичної особи 43877338

до Відповідача: Комунального підприємства "ПРОГРЕС-АС" с.Нова Кам"янка Великоолександрівського р-ну, Херсонської області ідентифікаційний код юридичної особи 43877338

про стягнення 22 154,83 грн.

учасники справи не викликались.

Позовна заява надійшла до Господарського суду 10.08.2021р. за вх. №2243/21 з вимогами до Відповідача про відшкодування збитків заподіяних державі порушенням законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів в сумі 22 154,83 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2021р. даний позов передано на розгляд судді Пінтеліній Т.Г.

Суд ухвалою від 12.08.2021р. відкрив провадження у справі, постановив справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи; встановив відповідачу строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду відзив на позовну заяву; роз`яснив відповідачу, що у відповідності до вимог ч.5 ст.165 Господарського процесуального кодексу України, копія відзиву, з додатками до нього, повинна бути надіслана позивачу одночасно з надсиланням відзиву до суду; встановив позивачу строк для подачі відповіді на відзив. Копія ухвали направлена сторонам.

До суду 26.08.2021 надійшов відзив на позовну заяву.

Позивачем 28.08.2021 подано до суду заяву про продовження строку надання відповіді на відзив.

06.09.2021 позивачем подано відповідь на відзив.

Суть позовних вимог позивача:

Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. П 7. Положення передбачено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Південного округу (Запорізька та Херсонська області), (нова редакція, ідентифікаційний код 43877338), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 № 256, повноваження Державної екологічної інспекції Південного округу поширюються на територію Автономної республіки Крим, Запорізької та Херсонської областей, міста Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лймани.

Згідно з наказом Державної екологічної інспекції України від 15.12.2020 № 481 «Про питання діяльності Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області)» Інспекція здійснює покладені на неї функції і повноваження з 17 грудня 2020 року.

Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції України від 22.12.2020 року № 499 «Про вжиття заходів збереження та організацію передачі документів Державних екологічних інспекцій у Запорізькій та Херсонській областях» зі змінами (наказ від 30.12.2020 № 515) Інспекцією прийнято матеріали адміністративних справ від Державних екологічних інспекцій у Запорізькій та Херсонській областях.

Державною екологічною інспекцією Південного округу (Запорізька та Херсонська області у термін з 12 по 13 серпня 2020 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного Законодавства Комунальним підприємством «Прогрес-AC» (далі - КП «Прогрес-АС»).

Перевіркою встановлено, що КП «Прогрес-АС» у період з 15.01.2020 по 13.08.2020 включно здійснювало збір підземної води без спеціального дозволу на користування надрам, чим порушено вимоги природоохоронного законодавства, а саме статтей 16, 19, 21, 23, частини третьої статті 24 Кодексу України про надра.

Відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 р. № 389, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за № 767/16783 (із змінами), сума збитків, заподіяних державі КП «Прогрес-АС» за період 15.01.2020 по 13.08.2020 включно, становить 22 154,83 грн.

За наслідками позапланової перевірки складено Акт перевірки від 12-13.08.2020 № 07-14/272/20, в якому зафіксовано, що у Відповідача відсутній дозвіл на спеціальне користування надрами (підземними водами), що є порушенням статей 16, 19, 21, 23 Кодексу України про надра.

На виконання вимог частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та пункту З Положення Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 № 256, з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час позапланової перевірки Відповідачу надано обов`язковий до виконання припис від 14.08.2020№ 07-14/272/20.

Перевіркою встановлено що Відповідачем у період з 15.01.2020 по 13.08.2020 здійснено забір підземної води зі свердловин без спеціального дозволу на користування надрами, що є порушенням Кодексу України «Про надра».

Згідно з довідкою від 26.02.2020 року № 230, наданою КП «Прогрес-АС», за підписом директора підприємства, кількість забраної підземної води із свердловин за період з 15.01.2020 по 13.08.2020 становить:

- Артезіанська свердловина № 14-76 та №14-77 с. Петропавлівка Нововоронцовський район піднято води з 15.01.2020 по 13.08.2020 року -12520 м3.

- Артезіанська свердловина № 14-82 с. Червоне за період з 15.01.2020 по 03.06.2020 року піднято води 4416 м3.

Загалом Відповідачем у період з 15.01.2020 по 13.08.2020 забрано 16936 м3 підземної води.

Позивач стверджує, що своїми протиправними діями Відповідачем допущено порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме:

1. Статті 19 Кодексу України про надра: «Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. »

2. Статті 16 Кодексу України про надра, яка регламентує використання надрами на підставі спеціальних дозволів.

3. Статті 21 Кодексу України Про надра: «Надра у користування для видобування прісних підземних вод і розробки родовищ торфу надаються без надання гірничого відводу на підставі спеціальних дозволів, що видаються після попереднього погодження з органами Міністерства охорони навколишнього природного середовища України, Державного комітету України по нагляду».

3. Статті 23 Кодексу України Про надра: «Землевласники і землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати корисні копалини місцевого значення і торф загальною глибиною розробки до двох метрів, а також підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу».

Порушуючи вимоги природоохоронного законодавства, а саме вимоги Кодексу України «Про надра» Відповідачем заподіяно державі збитки в сумі 22 154,83 грн, розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі здійснений державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) від 25.05.2021 додається.

Відповідно до приписів встановлених ст. ст. 6-7 ГПК України, Відповідачу направлено претензію від 26.05.2021 № 2491/10-13/06/2-34 з вимогою добровільно відшкодувати збитки заподіяні державі внаслідок виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства, Відповідь відповідачем на Претензію надійшла на адресу Інспекції № 240 від 01.06.2021р. з якої вбачається, що відповідач не вбачає у своїх діях порушень.

Позиція відповідача:

Як вбачається з поданого відзиву, КП «Прогрес-АС» вважає позовні вимоги безпідставними, оскільки вважає, що відповідач діяв у межах чинного законодавства України, що регулює природоохоронні відносини, а саме: так статтею 23 кодексу України про надра встановлено, що землевласники і землекористувачі в межах наданих їм земельних ділянок мають право без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати корисні копалини місцевого значення і торф загальною глибиною розробки до двох метрів, а також підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Так за період забору підземної води зі свердловини №14-76 та № 14-77 в с. Петропавлівка Нововоронцовського району (на теперішній час - Бериславський район) піднято води з 15.01 2020 року по 13.08.2020 року 12 520 м3 , що становить 57,70м3 на добу, що в 5 раз менше 300 м3 на добу

Також з артезіанської свердловини № 14-8 в с. Червоне Нововорноцовського району (на теперішній час - Бериславський район) за період з 15.01.2020 року по 03.06.2020 року піднято води 4 416 м.3 , що становить 36 м3 на добу, що 8 разів менше 300 м3 на добу.

Всього за період з 15.01 .2020 року по 13.08.2020 року забрано 16 936 м3, що становить 78 м. на добу, що менше в 2,5 рази менше 300 м необхідних для отримання спеціального користування надрами (підземними водами).

Дозволом на спеціальне водокористування № 620/ХС/49-ДІ9 від 10.07.2019 року передбачено, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання» та ст. 19 Кодексу України про надра, у разі використання підземних вод для питного водопостачання суб`єкт господарювання повинен одержати спеціальний дозвіл на користування надрами, з урахуванням особливостей, передбачених ст. 23 Кодексу України про надра.

КП «Прогрес -АС» вважає, що в діях підприємства відсутній такий елемент складу правопорушення, як вина, тому цивільно-правова відповідальність не настає.

За приписами ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 надра, Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Відповідно до статті 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. У порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Приписами частини 1 статті 149, статті 151 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності становлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством. Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 3 Водного кодексу України підземні води та джерела належать до водного фонду України, а згідно зі статтями 1, 6 Кодексу України про надра вони є частиною надр. Отже, підземні води - це природний ресурс із подвійним правовим режимом, а тому, використовуючи підземні води, слід керуватися і водним законодавством, і законодавством про надра. Відповідно до положень статей 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути загальним або спеціальним.

Спеціальне водокористування - це збір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється лише за наявності дозволу (пункт 9 частини 1 статті 44 Водного кодексу України).

Згідно зі статтею 21 Кодексу України про надра, надра у користування для видобування підземних вод (крім мінеральних) і розробки родовищ торфу надаються без надання гірничого відводу на підставі спеціальних дозволів, крім випадків, передбачених статтею 23 цього Кодексу, що видаються після попереднього погодження з Радою міністрів Автономної Республіки Крим.

Закону України Про охорону навколишнього природного середовища державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. За приписами ч. 1 ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

Відповідно до ст. 34 вказаного Закону, завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

З метою забезпечення населення водою питної якості, відповідач не міг завдати збитків державі, адже державна політика у сфері питного водопостачання, відповідно до ст. 6 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання» будується, крім іншого, на принципах пріоритетності питного водопостачання перед іншими видами спеціального водокористування та гарантованого першочергового забезпечення питною водою населення для забезпечення питних, фізіологічних, санітарно-гігієнічних та побутових потреб.

Відсутність дозвільних документів не є підставою для припинення подачі води як фізичним, так і юридичним особам. Припинення надання послуг з водопостачання та водовідведення загрожувало б техногенною катастрофою для мешканців сіл, так як КП «Прогрес - АС » є об`єктом життєзабезпечення і стратегічного значення.

Статтею 23 Кодексу України про надра закріплено право землевласників і землекористувачів у межах наданих їм земельних ділянок без спеціальних дозволів видобувати, зокрема, підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Також звертає увагу суду на те що КП «Прогрес -АС» є землекористувачем земельних ділянок, які передані йому на праві оперативного управління артезіанських свердловин, водонапірної башні та водогону від 31.10.2017 року та від 03.06.2019 року ( копії додаються), власником земельних ділянок селах Петропавлівка та Червоне на момент здійснення позапланової перевірки представниками Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) власником земельних ділянок була Петропавлівська сільська рада, а на теперішній час Новоолександрівська територіальна громада Бериславського району Херсонської області.

Враховуючи вищезазначене, відповідач просить суд відмовити Державній екологічній інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) в задоволенні позову в повному обсязі.

Мотивувальна частина рішення:

Відповідно до ст. 13 Конституції України «Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу».

Відповідно до ст. 1 Кодексу України про надра, надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається з глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Статтею 6 Кодексу України про надра встановлено, що корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою КМУ № 827 від 12.12.1994, підземні води відносяться до корисних копалин загальнодержавного значення.

Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено що користування надрами, у тому числі видобування підземних вод здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Таким чином, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання суб`єктом господарювання дозволу на спеціальне водокористування та дозволу на користування ділянкою надр для видобутку підземних вод.

Згідно ч. 3 ст. 24 Кодексу України про надра права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.

Спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування - право на їх використання.

Статтею 23 Кодексу України про надра закріплено право землевласників і землекористувачів у межах наданих їм земельних ділянок без спеціальних дозволів видобувати, зокрема, підземні води (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування підземних вод із кожного з водозаборів не перевищує 300 кубічних метрів на добу.

Як вбачається з матеріалів справи 31.10.2017 Петропавлівською сільською радою Нововоронцовського району Херсонської області надано в оперативне управління КП "Прогрес-АС" артезіанські свердловини № 14-76 та № 14-77, башти Рожновського, водогін в селі Петропавлівка та зони санітарної охорони під свердловинами в розмірі 0,08 га.

Зазначений договір затверджений рішенням Новокам`янської сільської ради №133 від 28.11.2017 року.

03.06.2019 Петропавлівською сільською радою Нововоронцовського району Херсонської області надано в оперативне управління КП "Прогрес-АС" артезіанську свердловину № 14-82,башню Рожновського, водогін в селі Червоне та зону санітарної охорони під свердловиною в розмірі 0,10 га. про що свідчить договір та акт приймання-передачі об`єктів комунальної власності в оперативне управління.

Як підтверджується матеріалами справи та не спростовується відповідачем дозвіл на користування надрами у підприємства відсутній, та забір підземної води зі свердловини не перевищує 300 м3, однак відповідачем не надано суду докази, що його право користування земельною ділянкою під свердловинами № № 14-76, 14-77 та 14-8 у відповідності до ст.ст. 125, 126 Земельного Кодексу України було у встановленому порядку зареєстровано.

Згідно до ст.ст. 125,126 Земельного кодексу України право власності на земельну, ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Орган місцевого самоврядування здійснює передачу об`єктів комунальної власності в оперативне управління та господарське відання комунальним закладам та підприємствам.

Водночас суб`єкти господарювання, котрі належать до комунального сектору економіки, здійснюють свою діяльність на основі права господарського відання або права оперативного управління. Це випливає з норм ч. 1 ст. 24 Господарського кодексу України

При цьому під правом господарського відання слід розуміти речове право суб`єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна (ч. 1 ст. 136 ГКУ).

Відповідно до положень Господарського кодексу України (стаття 137) правом оперативного управління у цьому Кодексі визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим Кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом). З порушеного питання існує судова практика, зокрема, справа № 910/12224/17, за результатами розгляду якої Велика Палата Верховного Суду України дійшла висновку, що передача комунального майна в оперативне управління підприємствам, установам, організаціям, які не були утворені відповідним органом місцевого самоврядування не допускається.

Відповідно до частини першої статті 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом (частина четверта статті 182 Цивільного кодексу України).

Так, Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", що визначає правові, економічні, організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації за цим Законом, та їх обтяжень, встановлює, що така державна реєстрація прав є обов`язковою. Права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту такої реєстрації (стаття 3).

Водночас, слід відмітити, що право господарського відання та право оперативного управління є похідними правами і реєструються такі права після проведення державної реєстрації права власності на відповідний об`єкт нерухомого майна.

Таким чином, оскільки КП «Прогрес-АС» не надано належних та допустимих доказів реєстрації наданого йому права оперативного відання на зазначені свердловини, то суд приходить до висновку, що Комунальне підприємство «Прогрес-АС» здійснюється забір підземної води у порушення вимог ст.44 Водного кодексу України, ст.23 Кодексу України про надра, ст.17 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», тобто без спеціального дозволу на користування надрами.

В пункті 4.5.2. роз`яснення Вищого арбітражного суду України від 27 червня 2001 року № 02-5/744 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» (із змінами, внесеними згідно з Роз`ясненням Вищого господарського суду № 04- 5/609 від 31.05.2002 Рекомендаціями Вищого господарського суду № 04- 5/1429 від 18.11.2003 № 04- 06/44 від 25.03.2009) вказано, що використання природних ресурсів без відповідного дозволу є самовільним.

Внаслідок такого самовільного використання води підприємством державі заподіяно збитки у розмірі 22154,83 грн.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно статті 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Статтею 67 Кодексу України про надра унормовано що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень законодавства про надра, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з частиною четвертою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні та фізичні особи без громадянства зобов`язані відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що шкода, завдана внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності зараховуються та розрахункові рахунки місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища за місцем вчинення правопорушення.

Розрахунок збитків за вищевказаний період виконано згідно з пунктом 9.1 «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів», затвердженої наказом Мінприроди України від 20.07.09 № 389 та зареєстрованої у Мін`юсті України 14.08.09 за № 767/16783. (Пункт 9.1 розділу ІХ зі змінами, внесеними згідно Наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 15.06.2012 № 320; в редакції Наказу Міністерства екології та природних ресурсів від 31.10.2015 № 367).

Відшкодування шкоди заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди тобто деліктною відповідальністю.

Так, ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Загальними підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом статті 1166 Цивільного кодексу України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди.

Предметом вказаного спору є стягнення з Відповідача збитків, які завдані державі внаслідок здійснення забору підземної води зі свердловин без спеціального дозволу на користування надрами, отже в даному випадку наявні всі елементи цивільного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд задовольняє позовні вимоги в повному, обсязі.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору суд покладає на відповідача.

Керуючись статтями 123, 129, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в :

1. Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з комунального підприємства «Прогрес-AC» (пров. Кооперативний, 4. вул. Травнева, 2. с. Нова Кам`янка, Великоолександрівського р-ну, Херсонської обл. 74151, ) на користь Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) (пров. Козацький, 10, м. Херсон, ) збитки, заподіяні державі у сумі 22 154,83 грн (Двадцять дві тисячі сто п`ятдесят чотири гривні 83 копійок) і судовий збір в сумі 2379,00 грн (Дві тисячі триста сімдесят дев`ять гривень 00 копійок) та перерахувати цю суму за наступними реквізитами: отримувач ГУК у Херсонській області/ Н-Олекс СТГ/24062110; рахунок UA0021433 у Казначействі України (ел. адм. подат.); код за ; код бюджетної класифікації 24062100.

3. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів ч.4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається до Південно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Херсонської області (підпункт 17.5 пункту 1 Розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст рішення складено та підписано 12.11.2021р.

Суддя Т.Г. Пінтеліна