ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" листопада 2021 р. Справа№ 910/21158/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Попікової О.В.

Корсака В.А.

за участю:

секретаря судового засідання Звершховської І.А.,

представників сторін:

від позивача: Мацепура В.С,

від відповідача: Дьяченко Н.Ю.,

розглянувши апеляційну скаргу

Акціонерного товариства "Райффайзен Банк"

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 (повний текст складено 26.07.2021)

у справі № 910/21158/20 (суддя Баранов Д.О.)

за позовом Приватного підприємства "Система Оптимум"

до Акціонерного товариства "Райффайзен Банк"

про зобов`язання виконати документ на переказ готівки в сумі 14 999,00 грн та стягнення пені, -

в с т а н о в и в :

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

У грудні 2020 Приватне підприємство "Система Оптимум" (далі - ПП «Система Оптимум») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою (у січні 2021 подано уточнену позовну заяву), у якій просило зобов`язати Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" (далі - АТ «Райффайзен Банк Аваль») виконати документ на переказ готівки в сумі 14 999,00 грн та стягнути з АТ «Райффайзен Банк Аваль» 1 499,00 грн пені.

В обґрунтування заявлених вимог ПП «Система Оптимум» вказує про незаконність дій АТ «Райффайзен Банк Аваль» під час виконання доручення щодо переказу отриманих Банком коштів у сумі 14 999,00 грн та порушення АТ «Райффайзен Банк Аваль» строків завершення переказу.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 позов задоволено.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що ПП «Система Оптимум» при зверненні до суду з даним позовом довело відсутність у АТ "Райффайзен Банк" обов`язку щодо проведення ідентифікації та верифікації особи (клієнта), що звернулась до Банку для переказу суми меншої, аніж 15 000,00 грн (фізичної особи ОСОБА_1 ), яка звернулась до Банку задля переказу 14 999,00 грн, в той час як відповідач означеного не спростував. Більш того, Банк, здійснивши прийняття від ОСОБА_1 коштів в сумі 14 999,00 грн для проведення фінансової операції з перерахунку їх на рахунок ПП «Система Оптимум» без ідентифікації та верифікації особи, самостійно визнав факт відсутності у нього такого обов`язку, передбаченого чинним законодавством. Відтак, вимога ПП «Система Оптимум» про зобов`язання АТ "Райффайзен Банк" виконати документ на переказ готівки в сумі 14 999,00 грн та перерахувати на рахунок ПП "Система Оптимум" кошти у вказаній сумі є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Місцевий господарський суд погодився з доводами ПП «Система Оптимум», що розмір пені за порушення Банком, що обслуговує отримувача, строків завершення переказу коштів в сумі 14 999,00 грн від ОСОБА_1 за квитанцією №N1DGY5716M від 10.02.2020 (з 10.02.2020 по 28.12.2020) на рахунок позивача ПП "Система Оптимум", складає 10% від суми переказу, а саме 1 499,90 грн та задовольнив вказану позовну вимогу.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погодившись з рішенням Господарського суду міста Києва від 07.07.2021, АТ "Райффайзен Банк" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги АТ "Райффайзен Банк" посилається на порушення господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає оскаржуване рішення незаконним та необґрунтованим.

АТ "Райффайзен Банк" вважає, що відмовивши у виконанні заяви на переказ готівки №N1DGY5716M від10.02.2020 та зупинивши переказ грошових коштів у сумі 14 999,00 грн за вказаною заявою на користь ПП «Система Оптимум», Банк діяв чітко відповідно до вимог чинного законодавства України, а тому підстави для продовження виконання переказу у Банку відсутні.

АТ "Райффайзен Банк" вказує, що відмова від виконання та зупинення переказу готівкових коштів в сумі 14 999,00 грн були здійснені Банком на виконання вимог Закону України «Про санкції» та Постанови НБУ 654 від 01.10.2015 "Про забезпечення реалізації і моніторингу ефективності персональних, спеціальних, економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)".

На думку скаржника, в силу вказаних вище норм законодавства про санкції (а не законодавства про фінансовий моніторинг) у Банку є обов`язок заблокувати/зупинити переказ грошових коштів, якщо відбулось навіть часткове співпадіння з санкційними списками РНБО щодо платника.

АТ "Райффайзен Банк" вважає, що не здійснювало незаконних дій по відношенню до ПП «Система Оптимум», а тому підстави для задоволення позовних вимог, в т.ч. про стягнення пені, відсутні.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2021 та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2021 апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Мартюк А.І., Зубець Л.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.08.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/21158/20. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою АТ "Райффайзен Банк" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 у справі № 910/21158/20.

08.09.2021 матеріали справи № 910/21158/20 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2021 та протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2021 апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ «Райффайзен Банк» на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 у справі № 910/21158/21; розгляд справи призначено на 18.10.2021.

У судовому засіданні 18.10.2021 розгляд справи відкладено, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2021 повідомлено ПП "Система Оптимум", що наступне судове засідання у справі відбудеться 08.11.2021.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.10.2021 клопотання представника ПП "Система Оптимум" Мацепури В.С. про участь у судовому засіданні, призначеному на 08.11.2021, в режимі відеоконференції задоволено. Доручено представнику ПП "Система Оптимум" Мацепурі В.С. забезпечити проведення судового засідання у справі №910/21158/20 в режимі відеоконференції 08.11.2021.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В. (у зв`язку з відпусткою судді Ткаченка Б.О.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2021 прийнято апеляційну скаргу АТ "Райффайзен Банк" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 у справі №910/21158/20 до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.

Позиції учасників справи.

ПП "Система Оптимум" надало відзив відзив на апеляційну скаргу, у якому проти поданої АТ "Райффайзен Банк" апеляційної скарги заперечує, просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін як законне та обґрунтоване. Підприємство відзначає, що доводи апеляційної скарги повторюють доводи, наведені АТ "Райффайзен Банк" у відзиві на позовну заяву, які були належним чином досліджені господарським судом першої інстанції.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.

07.09.2018 ПП "Система Оптимум" (клієнт) та АТ "Райффайзен Банк Аваль" (нове найменування - АТ "Райффайзен Банк") уклали угоду №1788618 (далі - угода), підписанням якої клієнт приймає публічну пропозицію АТ «Райффайзен Банк Аваль» про надання послуг (в т. ч. з відкриття і обслуговування рахунків клієнта) в порядку та на умовах, викладених в Правилах, та висловлює повну та безумовну згоду з її умовами. Підписанням цієї угоди сторони визначили, що публічна пропозиція, угода, правила, тарифи, заяви разом зі всіма змінами, додатками та додатковими договорами/угодами до них у сукупності є договором банківського обслуговування, складають його зміст (п. 2 угоди).

10.02.2020 приватна особа ОСОБА_1 (як зазначено у видатковій накладній позивача) на умовах повної передоплати отримала від ПП «Система Оптимум» за видатковою накладною №РН-0676 товар - лимонну кислоту в кількості 640 кг за ціною 14 999,90 грн з ПДВ.

ПП «Система Оптимум» вказує, що перед отриманням товару ОСОБА_1 надала працівнику ПП "Система Оптимум" квитанцію №N1DGY5716M, що підтверджує здійснення 10.02.2020 о 15 год 54 хв 27 сек касової операції - сплати ОСОБА_1 коштів в сумі 14 999,00 грн на рахунок ПП "Система Оптимум" (код 35774875) НОМЕР_1 .

Бухгалтерія ПП «Система Оптимум» під час звірки наданих складом квитанцій про оплату та накладних на відпуск товару виявила, що грошові кошти в сумі 14 999,00 грн за квитанцію №N1DGY5716M від 10.02.2020 на рахунок ПП "Система Оптимум" (код 35774875) НОМЕР_1 банк не зарахував.

11.03.2020 ПП "Система Оптимум" звернулось до голови правління АТ "Райффайзен Банк Аваль" зі скаргою, у якій просило здійснити перевірку за фактом незарахування на рахунок ПП "Система Оптимум" (код 35774875) НОМЕР_1 коштів в сумі 14 999,00 грн, сплачених через касу банку за квитанцією №N1DGY5716M від 10.02.2020; про результати розгляду скарги просило повідомити письмово у встановлений законом строк.

Листом (вих. №97-5-4/1112 від 27.03.2020) АТ "Райффайзен Банк Аваль" надало ПП "Система Оптимум" відповідь на скаргу, у якій повідомило, що відповідно до чинної публічної пропозиції для клієнтів малого та мікробізнесу Банк має право відмовити в проведенні операцій, які підпадають під обмеження групи "Райффайзен". АТ "Райффайзен Банк Аваль" додатково поінформувало ПП «Система Оптимум», що стосовно операції на користь ПП «Система Оптимум» встановлено, що платник ОСОБА_1 можливо є особою, внесеною до санкційних списків Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019, до якої застосовані наступні види санкцій:

1) блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном;

2) запобігання виведенню капіталів за межі України;

3) інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом зупинення фінансових операцій).

У вказаній відповіді АТ "Райффайзен Банк Аваль" зазначило, що, оскільки не було надано додаткової інформації (ідентифікаційний номер платника податків, дати народження) по платнику ОСОБА_1 , кошти були затримані.

Посилаючись на Постанову Правління Національного банку України від 01.10.2015 №654 «Про забезпечення реалізації і моніторингу ефективності персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», АТ "Райффайзен Банк Аваль" вказує, що зобов`язане відмовити у виконанні розрахункового документа клієнту, зазначеному в санкційних списках, що є ініціатором переказу та до якого застосовані санкції "блокування активів" та/або "зупинення фінансових операцій". Для зарахування коштів Банк просить надати додаткову інформацію про платника ОСОБА_1 , або кошти можуть бути повернуті назад при її зверненні з документами.

Звертаючись з позовом у цій справі, ПП «Система Оптимум» вказує на незаконність невиконання АТ "Райффайзен Банк Аваль" доручення, що міститься в документі на переказ - квитанції №N1DGY5716M від 10.02.2020 про сплату коштів в сумі 14 999,00 грн на рахунок ПП "Система оптимум" (код 35774875) НОМЕР_1 , та незаконність затримання коштів.

ПП «Система Оптимум» вважає, що АТ "Райффайзен Банк Аваль" зобов`язане виконати доручення клієнта за квитанцією №N1DGY5716M від 10.02.2020, завершити здійснення переказу отриманих банком коштів в сумі 14 999,00 грн на рахунок ПП "Система оптимум" (код 35774875), а також сплатити пеню за порушення строків завершення переказу на 317 днів в розмірі 10% від суми переказу, що становить 1 499, 90 грн.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог, АТ "Райффайзен Банк Аваль" у відзиві на позовну заяву вказує, що у зв`язку з відсутністю у Банку додаткової інформації про платника ОСОБА_1 в переказі коштів за заявою на переказ готівки №N1DGY5716M від 10.02.2020 було відмовлено, переказ коштів було зупинено та 14.02.2020 вказані кошти в розмірі 14 999,00 грн були перераховані на спеціальний рахунок Банку для обліку такого роду платежів. Відмовивши у виконанні заяви на переказ готівки №N1DGY5716M від 10.02.2020 та зупинивши переказ грошових коштів в сумі 14 999,00 грн на користь позивача, Банк діяв відповідно до вимог чинного законодавства України, зокрема, на виконання вимог Закону України «Про санкції» та Постанови НБУ 654 від 01.10.2015 "Про забезпечення реалізації і моніторингу ефективності персональних, спеціальних, економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", а тому підстави для продовженим виконання переказу у Банку відсутні. АТ "Райффайзен Банк Аваль" вважає, що посилання ПП «Система Оптимум» у позовній заяві на те, що в силу вимог Закону України «Про банки і банківську діяльність», Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (в редакції Закону №1702-VII від 14.10.2014, що діяв станом на 10.02.2020) Банк був зобов`язаний провести верифікацію та ідентифікацію клієнта ОСОБА_1 , яка звернулась до Банку із заявою на переказ готівки в сумі 14 999,00 грн, не відповідають вимогам чинного законодавства та фактичним обставинам справи. АТ "Райффайзен Банк Аваль" стверджує про помилковість тверджень ПП «Система Оптимум», що зупинення виконання переказу готівки в розмірі 14 999,00 грн повинно було відбутися в порядку, визначеному Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та на підставі Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого Постановою НБУ №417 від 26.06.2015. АТ "Райффайзен Банк Аваль" зазначає, що сума коштів в розмірі 14 999,00 грн за заявою про переказ готівки №N1DGY5716M від 10.02.2020 досі є власністю ОСОБА_1 , оскільки вказаний переказ Банк не завершив на підставі чинного законодавства про санкції, а отже ПП «Система Оптимум» не є власником цих коштів та не має право вимагати зарахування їх на його рахунок. Крім того, АТ "Райффайзен Банк Аваль" вважає хибним твердження ПП «Система Оптимум» про те, що Банк незаконно вимагає від позивача інформацію про платника ОСОБА_1 , оскільки Банк навпаки здійснював дії щодо з`ясування правого статусу та особи платника.

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Частиною 1, 3 ст. 1066 ЦК України встановлено, що за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом (ч. ч. 1, 3 ст. 1068 ЦК України).

Відповідно до ст. 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на рахунку, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму та фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, замороження активів, що пов`язані з тероризмом та його фінансуванням, розповсюдженням зброї масового знищення та його фінансуванням, передбачених законом. Банк не має права встановлювати заборону на встановлення обтяження, але може встановлювати розумну винагороду.

Відповідно до пп. 2 п. 21.1 ст. 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» ініціювання переказу проводиться шляхом подання платником до будь-якого банку документа на переказ готівки і відповідної суми коштів у готівковій форми.

Стаття 24 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначає таке:

24.1. Подання ініціатором до банку або іншої установи - учасника платіжної системи документа на переказ готівки і відповідної суми коштів у готівковій формі здійснюється протягом операційного часу.

24.2. Реквізити документів на переказ готівки та особливості їх оформлення встановлюються нормативно-правовими актами Національного банку України.

24.3. При використанні документа на переказ готівки ініціювання переказу вважається завершеним з моменту прийняття до виконання банком або іншою установою - учасником платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі. Прийняття документа на переказ готівки до виконання засвідчується підписом уповноваженої особи банку або іншої установи - учасника платіжної системи чи відповідним чином оформленою квитанцією.

24.7. Банки, агенти банків та учасники платіжних систем, які приймають готівку (у тому числі за допомогою платіжних пристроїв) для подальшого її переказу, зобов`язані зокрема видати після здійснення операції (у тому числі за допомогою платіжного пристрою) касовий документ (квитанцію/чек тощо), який відповідно до вимог нормативно-правових актів Національного банку України з питань ведення касових операцій банками України містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» переказ вважається завершеним з моменту зарахування суми переказу на рахунок отримувача або її видачі йому в готівковій формі. Банк отримувача в разі надходження суми переказу протягом операційного дня зобов`язаний її зарахувати на рахунок отримувача або виплатити йому в готівковій формі в той самий день або в день (дата валютування), зазначений платником у розрахунковому документі або в документі на переказ готівки.

Згідно зі ст. 64 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (в редакції, яка була чинною станом на 10.02.2020 - дату здійснення переказу) банкам заборонялось:

- відкривати та вести анонімні (номерні) рахунки;

- встановлювати кореспондентські відносини з банками-оболонками, а також з банками та іншими фінансовими установами - нерезидентами, що підтримують кореспондентські відносини з банками-оболонками;

- вступати в договірні відносини (проводити валютно-обмінні фінансові операції, фінансові операції з банківськими металами, з готівкою (готівковими коштами) з клієнтами - юридичними чи фізичними особами:

у разі коли виникає сумнів стосовно того, що особа виступає не від власного імені;

яких включено до переліку осіб, пов`язаних із здійсненням терористичної діяльності або щодо яких застосовано міжнародні санкції;

в інших випадках, встановлених законом.

Банк зобов`язаний ідентифікувати та верифікувати відповідно до вимог законодавства України:

клієнтів (крім банків, зареєстрованих в Україні), що відкривають рахунки в банку;

клієнтів, які здійснюють фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу;

клієнтів (осіб) у разі виникнення підозри в тому, що їх фінансові операції (фінансова операція) можуть (може) бути пов`язані (пов`язана) з фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення;

клієнтів, які проводять перекази без відкриття рахунка на суму, що дорівнює чи перевищує 15 000 грн, або на суму, еквівалентну зазначеній сумі, в тому числі в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, одиницях вартості, але є меншою ніж 150 000 грн, або на суму, еквівалентну зазначеній сумі, в тому числі в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, одиницях вартості;

клієнтів, що здійснюють фінансові операції з готівкою без відкриття рахунка на суму, що дорівнює або перевищує 150 000 грн, або у сумі, еквівалентній зазначеній сумі, в тому числі в іноземній валюті, банківських металах, інших активах;

клієнтів, у яких банк залучає кошти на умовах субординованого боргу;

клієнтів, що укладають з банком кредитні договори, договори про зберігання цінностей або надання в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком;

осіб (крім банків, зареєстрованих в Україні), з якими банк як професійний учасник ринку цінних паперів укладає договори для здійснення професійної діяльності на ринку цінних паперів (фондовому ринку). З дня укладення договору така особа є клієнтом банку;

осіб, уповноважених діяти від імені зазначених клієнтів/осіб (представника клієнта);

клієнтів (осіб), визначених нормативно-правовим актом Національного банку України з питань здійснення фінансового моніторингу.

Банк здійснює ідентифікацію, верифікацію клієнта (особи, представника клієнта) і вживає заходів відповідно до законодавства, яке регулює відносини у сфері запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, до відкриття рахунка клієнту, укладення договорів чи здійснення фінансових операцій, зазначених у ч. 2 цієї статті.

Банк має право витребувати, а клієнт (особа, представник клієнта) зобов`язаний надати документи і відомості, необхідні для здійснення ідентифікації та/або верифікації (в тому числі встановлення ідентифікаційних даних кінцевих бенефіціарних власників (контролерів), аналізу та виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, та інші передбачені законодавством документи та відомості, які витребує банк з метою виконання вимог законодавства, яке регулює відносини у сфері запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

У разі ненадання клієнтом (особою, представником клієнта) документів, необхідних для здійснення ідентифікації та/або верифікації (в тому числі встановлення ідентифікаційних даних кінцевих бенефіціарних власників (контролерів), аналізу та виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, рахунок не відкривається, зазначені в ч. 2 цієї статті договори (фінансові операції) не укладаються (не здійснюються).

На час виникнення спірних правовідносин 10.02.2020 до 28.04.2020 діяв Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Відповідно до ч. 12 вказаного Закону з метою ідентифікації фізичної особи (резидента, нерезидента), фізичної особи-підприємця - ініціатора (платника) переказу (в тому числі міжнародного), що здійснюється без відкриття рахунка на суму, що дорівнює чи перевищує 15 000 грн, або суму, еквівалентну зазначеній сумі, в тому числі в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, одиницях вартості, але є меншою за суму, передбачену ч. 1 ст. 15 цього Закону, суб`єкти первинного фінансового моніторингу, до яких звернувся ініціатор (платник) для здійснення переказу, встановлюють прізвище, ім`я та (за наявності) по батькові; місце проживання (або місце перебування фізичної особи - резидента чи місце тимчасового перебування фізичної особи - нерезидента в Україні) або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або ідентифікаційний номер згідно з Державним реєстром фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів, номер (та за наявності - серію) паспорта громадянина України, в якому проставлено відмітку про відмову від одержання ідентифікаційного номера чи номера паспорта із записом про відмову від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків України в електронному безконтактному носії) або дату і місце народження.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний:

відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин) або проведення фінансової операції у разі, коли здійснення ідентифікації та/або верифікації клієнта (у тому числі встановлення даних, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників (контролерів), є неможливим або якщо у суб`єкта первинного фінансового моніторингу виникає сумнів стосовно того, що особа виступає від власного імені;

відмовитися від проведення переказу в разі відсутності даних, передбачених ч. ч. 12 і 13 ст. 9 цього Закону;

відмовитися від проведення фінансової операції у разі, якщо здійснення ідентифікації особи, від імені або за дорученням якої проводиться фінансова операція, та встановлення вигодоодержувача є неможливим;

відмовити клієнту в обслуговуванні (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин) у разі встановлення факту подання ним під час здійснення ідентифікації та/або верифікації клієнта (поглибленої перевірки клієнта) недостовірної інформації або подання інформації з метою введення в оману суб`єкта первинного фінансового моніторингу.

Суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право відмовитися:

від проведення фінансової операції у разі, якщо фінансова операція містить ознаки такої, що згідно з цим Законом підлягає фінансовому моніторингу;

від встановлення (підтримання) ділових відносин (у тому числі шляхом розірвання ділових відносин) або проведення фінансової операції у разі ненадання клієнтом необхідних для вивчення клієнтів та/або для виконання суб`єктом первинного фінансового моніторингу інших вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення документів чи відомостей або встановлення клієнту неприйнятно високого ризику за результатами оцінки чи переоцінки ризику.

У випадках, передбачених цією частиною статті, суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний протягом одного робочого дня, але не пізніше наступного робочого дня з дня відмови, повідомити спеціально уповноваженому органу про проведення операцій щодо зарахування коштів, які надійшли на рахунок такого клієнта, та про осіб, які мають або мали намір встановити ділові відносини та/або провести фінансові операції.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 17 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин) суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право зупинити здійснення фінансової (фінансових) операції (операцій), яка (які) містить (містять) ознаки, передбачені ст. 15 та/або 16 цього Закону, та/або фінансові операції із зарахування чи списання коштів, що відбувається в результаті дій, які містять ознаки вчинення злочину, визначеного Кримінальним кодексом України, та зобов`язаний зупинити здійснення фінансової (фінансових) операції (операцій), якщо її учасником або вигодоодержувачем за ними є особа, яку включено до переліку осіб, пов`язаних з провадженням терористичної діяльності або щодо яких застосовано міжнародні санкції (якщо види та умови застосування санкцій передбачають зупинення або заборону фінансових операцій), і в день зупинення повідомити спеціально уповноваженому органу в установленому законодавством порядку про таку (такі) фінансову (фінансові) операцію (операції), її (їх) учасників та про залишок коштів на рахунку (рахунках) клієнта, відкритому (відкритих) суб`єктом первинного фінансового моніторингу, який зупинив здійснення фінансової (фінансових) операції (операцій), та у разі зарахування коштів на транзитні рахунки суб`єкта первинного фінансового моніторингу - про залишок коштів на таких рахунках в межах зарахованих сум. Таке зупинення фінансових операцій здійснюється на два робочих дні з дня зупинення (включно).

Спеціально уповноважений орган може прийняти рішення про подальше зупинення фінансової (фінансових) операції (операцій), здійснене відповідно до ч. 1 цієї статті, на строк до 5 робочих днів, про що зобов`язаний негайно повідомити суб`єкту первинного фінансового моніторингу, а також правоохоронним органам, уповноваженим приймати рішення відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 104 "Положення про здійснення банками фінансового моніторингу", затвердженого постановою НБУ від 26.06.2015 №417 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), банк відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»:

1) має право зупинити здійснення фінансової(их) операції(ій), яка/які містить(ять) ознаки, передбачені ст. 15 та/або 16 Закону, та/або фінансові операції із зарахування чи списання коштів, що відбувається в результаті дій, які містять ознаки вчинення злочину, визначеного Кримінальним кодексом України;

2) зобов`язаний зупинити здійснення фінансової(их) операції(ій), якщо її/їх учасником або вигодоодержувачем за ними є особа, яку включено до переліку осіб, пов`язаних із провадженням терористичної діяльності або стосовно яких застосовано міжнародні санкції (якщо види та умови застосування санкцій передбачають зупинення або заборону фінансових операцій).

Зупинення фінансових операцій здійснюється на два робочих дні з дня зупинення (включно).

Згідно з п. п. 115, 119 Положення загальний строк зупинення проведення фінансової операції у випадках, передбачених ст. 17 Закону, не може перевищувати 30 робочих днів.

Банк поновлює проведення фінансових операцій:

1) на третій робочий день із дня зупинення фінансової операції в разі неотримання протягом строку, передбаченого ч. 1 ст. 17 Закону, рішення спеціально уповноваженого органу про подальше зупинення фінансової(их) операції(ій);

2) наступного робочого дня після дати закінчення строку зупинення відповідної(их) фінансової(их) операції(ій), зазначеної(их) у рішенні спеціально уповноваженого органу про продовження зупинення відповідної(их) фінансової(их) операції(ій) (видаткових фінансових операцій).

Банк поновлює проведення відповідної(их) фінансової(их) операції(ій) наступного робочого дня після дня отримання:

файла-рішення / рішення на паперовому носії про скасування спеціально уповноваженим органом рішення про подальше зупинення відповідних (відповідної) фінансових (фінансової) операцій (операції) або про зупинення видаткової фінансової операції, отриманого протягом строку, зазначеного в цьому рішенні, але не пізніше 31 робочого дня з дня зупинення фінансової (фінансових) операції (операцій);

файла-рішення / рішення на паперовому носії про поновлення фінансових операцій, зупинених на виконання відповідного запиту уповноваженого органу іноземної держави.

За визначенням ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» верифікація клієнта - встановлення (підтвердження) суб`єктом первинного фінансового моніторнигу відповідності особи клієнта (представника клієнта) у його присутності отриманим ідентифікаційним знакам. Ідентифікаційні дані для фізичної особи - відомості, зазначені у п. 1 ч. 9 та у п. 1 ч. 10 ст. 9 цього Закону. Ідентифікація - заходи, що вживаються суб`єктом первинного фінансового моніторингу, щодо встановлення особи шляхом отримання її ідентифікаційних даних.

Правову основу застосування санкцій становлять Конституції України, міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, закони України, нормативні акти Президента України, Кабінету Міністрів України, рішення Ради національної безпеки та оборони України, відповідні принципи та норми міжнародного права (ст. 2 Закону України «Про санкції»).

Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про санкції» застосування санкцій ґрунтується на принципах законності, прозорості, об`єктивності, відповідності меті та ефективності.

Статтею 5 цього Закону, зокрема, визначено, що пропозиції щодо застосування, скасування та внесення змін до санкцій виносяться на розгляд Ради національної безпеки та оборони України Верховною Радою України, Президентом України, Кабінетом Міністрів України, Національним банком України, Службою безпеки України.

Рішення щодо застосування, скасування та внесення змін до санкцій щодо іноземної держави або невизначеного кола осіб певного виду діяльності (секторальні санкції), передбачених пунктами 1-5, 13-15, 17-19, 24-1, 25 частини першої статті 4 цього Закону, приймається Радою національної безпеки та оборони України, вводиться в дію указом Президента України та затверджується протягом 48 годин з дня видання указу Президента України постановою Верховної Ради України. Відповідне рішення набирає чинності з моменту прийняття постанови Верховної Ради України і є обов`язковим до виконання.

Рішення щодо застосування, скасування та внесення змін до санкцій щодо окремих іноземних юридичних осіб, юридичних осіб, які знаходяться під контролем іноземної юридичної особи чи фізичної особи-нерезидента, іноземців, осіб без громадянства, а також суб`єктів, які здійснюють терористичну діяльність (персональні санкції), передбачених пунктами 1-21, 23-25 частини першої статті 4 цього Закону, приймається Радою національної безпеки та оборони України та вводиться в дію указом Президента України. Відповідне рішення набирає чинності з моменту видання указу Президента України і є обов`язковим до виконання.

Рішення щодо застосування санкцій повинно містити строк їх застосування, крім випадків застосування санкцій, що призводять до припинення прав, та інших санкцій, які за змістом не можуть застосовуватися тимчасово.

Правління Національного Банку України у Постанові від 01.10.2015 №654 «Про забезпечення реалізації і моніторингу ефективності персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», керуючись Законами України «Про санкції» та «Про Національний банк України», Указом Президента України від 16.09.2015 №549/2015 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02.09.2015 "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", постановило:

Банкам України:

1) подати Національному банку України протягом п`яти робочих днів з дати набрання чинності указу Президента України про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України, прийнятого відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону України «Про санкції» (далі - санкційний список), відомості про наявність та залишки коштів на банківських рахунках, на яких обліковуються кошти фізичних та юридичних осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовано обмежувальні заходи (санкції) «блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном» (далі - «блокування активів»)", «зупинення фінансових операцій», «запобігання виведенню капіталів за межі України», «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань» та/або «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів)» станом на дату введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України, прийнятого відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону України «Про санкції», та станом на дату надання інформації Національному банку України;

2) щомісяця, не пізніше п`ятого робочого дня місяця, наступного за звітним, надавати Національному банку України відповідно до нормативно-правового акта, який регулює правила організації статистичної звітності, що подається до Національного банку України, таку інформацію:

про залишки коштів на банківських рахунках, на яких обліковуються кошти фізичних та юридичних осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовано обмежувальні заходи (санкції) «блокування активів», «зупинення фінансових операцій», «запобігання виведенню капіталів за межі України», «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань» та/або «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів)» (далі - особи, зазначені в санкційних списках);

про спроби проведення фінансових операцій особами, зазначеними в санкційних списках або їх представниками;

про спроби проведення фінансових операцій на користь осіб, зазначених у санкційних списках, та про зупинені фінансові операції, які мали на меті, сприяли або могли сприяти уникненню/порушенню обмежень, установлених санкціями, або порушили обмеження, установлені санкціями;

3) відмовитися від встановлення ділових контактів з особами, зазначеними в санкційних списках, до яких застосовано санкцію "заборона на встановлення ділових контактів";

4) зупинити фінансові операції осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовано санкцію "зупинення фінансових операцій";

5) вжити заходів щодо запобігання виведенню за межі України капіталу особами, зазначеними в санкційних списках, до яких застосовано санкцію "запобігання виведенню капіталів за межі України";

6) зупинити виконання фінансових зобов`язань на користь осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовано санкцію "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань", - у повному обсязі, а на користь осіб, до яких застосовано санкцію "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів)", - в частині переліку заходів, визначених санкцією: надання кредитів, у тому числі через купівлю цінних паперів, позик, фінансової допомоги, гарантій; придбання цінних паперів;

7) заблокувати кошти/зупинити фінансові операції осіб, зазначених у санкційних списках, у такому порядку:

кошти, що надійшли на користь особи, зазначеної в санкційних списках, до якої застосовано санкцію "блокування активів", банк зараховує на банківський рахунок цієї особи, а у разі відсутності в банку рахунку такої особи, банк обліковує кошти на відповідному балансовому рахунку, призначеному для обліку кредиторської заборгованості за операціями з клієнтами банку;

кошти, що надійшли на користь особи, зазначеної в санкційних списках, до якої застосовано санкцію "зупинення фінансових операцій", банк обліковує на відповідному балансовому рахунку, призначеному для обліку кредиторської заборгованості за операціями з клієнтами банку;

кошти, що надійшли на користь клієнта від особи, зазначеної в санкційних списках, до якої застосовані санкції "блокування активів" та/або "зупинення фінансових операцій", банк обліковує на відповідному балансовому рахунку, призначеному для обліку кредиторської заборгованості за операціями з клієнтами банку;

банк зобов`язаний відмовити у виконанні розрахункового документа клієнту, зазначеному в санкційних списках, що є ініціатором переказу та до якого застосовані санкції "блокування активів" та/або "зупинення фінансових операцій";

банк зобов`язаний відмовити клієнту у виконанні розрахункового документа на користь особи, зазначеної в санкційних списках, до якої застосовано санкції «блокування активів», «зупинення фінансових операцій», «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань» та/або «зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів);

банк-емітент зобов`язаний відмовити особі, зазначеній у санкційних списках, до якої застосовані санкції "блокування активів" та/або "зупинення фінансових операцій", у здійсненні операції за її банківським рахунком з використанням електронного платіжного засобу;

банк виконує розрахунковий документ на користь клієнта підсанкційного банку, якщо такий клієнт не зазначений у санкційних списках;

банк зобов`язаний відмовити клієнту у виконанні розрахункового документа по фінансових зобов`язаннях з надання кредиту, у тому числі через купівлю цінних паперів, позики, фінансової допомоги, гарантії, з купівлі цінних паперів на користь особи, зазначеної в санкційних списках, до якої застосовано санкцію "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів)";

банк повертає клієнту розрахунковий документ без виконання і проставляє на ньому напис про причину його повернення (із зазначенням дати повернення та посиланням на Закон України «Про санкції» та указ Президента України, яким уведено в дію відповідне рішення Ради національної безпеки та оборони України, прийняте відповідно до ч. 3 ст. 5 Закону України «Про санкції») та підписи відповідального виконавця і працівника, який виконує функції контролера, із зазначенням їх прізвищ, імен, по батькові, та дати;…

… банкам заборонено ініціювати переказ коштів на рахунки осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовані санкції "блокування активів", "зупинення фінансових операцій", "запобігання виведенню капіталів за межі України", "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань" та/або на власні рахунки банку, відкриті в особах, до яких застосовані санкції "блокування активів", "зупинення фінансових операцій", "запобігання виведенню капіталів за межі України", "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань", за винятком переказів коштів за операціями, які здійснюються для збільшення статутного капіталу банків України…

2. Банки України, небанківські установи-резиденти/небанківські фінансові установи-резиденти, оператори поштового зв`язку, які є платіжними організаціями та/або членами/учасниками платіжних систем, зобов`язані відмовити в здійсненні переказу коштів без відкриття рахунків за дорученням/на користь осіб, зазначених у санкційних списках, до яких застосовані санкції "блокування активів", "зупинення фінансових операцій", "запобігання виведенню капіталів за межі України", "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань" та/або "зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань (заборона надавати кредити, позики, фінансову допомогу, гарантії; заборона здійснювати кредитування через купівлю цінних паперів; заборона придбання цінних паперів).

3. Банки України та небанківські фінансові установи, оператори поштового зв`язку, які отримали генеральну ліцензію Національного банку України на здійснення валютних операцій/ліцензію Національного банку України на здійснення валютних операцій, зобов`язані відмовити в проведенні валютно-обмінних операцій особам, зазначеним у санкційних списках, до яких застосовано санкції "блокування активів" та/або "зупинення фінансових операцій".

3-1. Банкам України, небанківським установам/небанківським фінансовим установам, операторам поштового зв`язку заборонено проводити операції, які:

1) мають на меті, сприяють або можуть сприяти уникненню обмежень установлених спеціальними економічними та іншими обмежувальними заходами (санкціями);

2) порушують, сприяють або можуть сприяти порушенню обмежень установлених спеціальними економічними та іншими обмежувальними заходами (санкціями).

Таким чином, Банк зобов`язаний ідентифікувати та верифікувати відповідно до вимог законодавства України, зокрема, клієнтів, які проводять перекази без відкриття рахунка на суму, що дорівнює чи перевищує 15 000 грн, або на суму, еквівалентну зазначеній сумі, та клієнтів, що здійснюють фінансові операції з готівкою без відкриття рахунка на суму, що дорівнює або перевищує 150 000,00, або у сумі, еквівалентній зазначеній сумі, в тому числі в іноземній валюті, банківських металах, інших активах.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 звернулась до Банку для переказу 14 999,00 грн, тобто суми меншої, ніж визначена Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (15 000,00 грн), а відтак, у Банка формально не виникло обов`язку проводити її ідентифікацію та верифікацію клієнта, тобто, отримувати від клієнта ідентифікаційні дані та встановлювати (підтверджувати) відповідності особи клієнта у його присутності отриманим від нього ідентифікаційним даним.

Водночас обов`язок здійснення ідентифікації, верифікації клієнта покладено саме на Банк і як на суб`єкта первинного фінансового моніторингу, і як на суб`єкта, що відповідає за реалізацію законодавства про санкції, що повинно здійснюватись, у встановлених Законом випадках, до здійснення фінансової операції.

Банк, прийнявши від ОСОБА_1 кошти для проведення фінансової операції з переказу їх на рахунок ПП "Система оптимум", повну ідентифікацію та верифікацію особи ОСОБА_1 не здійснював, зазначивши в документі на переказ лише повне прізвище, ім`я та по-батькові ініціатора платежу (дані про які, як слідує з пояснень Банку, отримані з невстановлених джерел).

Ініціювання переказу Кравченко М.О. є завершеним з моменту прийняття до виконання Банком документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі, що підтверджується видачею квитанції №N1DGY5716M про прийняття документа на переказ готівки до виконання, яка засвідчена підписом уповноваженого банком працівника.

Факт отримання касою Банку коштів в сумі 14 999,00 грн для перерахування їх на рахунок ПП "Система Оптимум" (код 35774875) засвідчується квитанцією №N1DGY5716M від 10.02.2020 о 15:54:27, виданою AT "Райффайзен Банк Аваль" №0793 дев`ятим міським відділенням у м. Львові.

В графі квитанції "Код платника*" працівником банку код не вказано. У примітках до вказаної квитанції зазначено: * - (код платника) заповнюється у разі ідентифікації клієнтів відповідно до вимог законодавства України про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Наведене у сукупності з наданою AT "Райффайзен Банк Аваль" відповіддю (вих. №97-5-4/1112 від 27.03.2020) на скаргу ПП "Система Оптимум" свідчить, що Банк здійснив «затримання коштів» неправомірно, за відсутності належного підтвердження передбачених законодавством підстав для такого затримання.

При цьому господарський суд першої інстанції доцільно відзначив, що вимога Банку у вказаному листі до ПП "Система Оптимум" про надання в обслуговуюче відділення банку інформації про платника ОСОБА_1 задля можливості зарахування коштів на рахунок Підприємства, суперечить вимогам законодавства та ст. 19 Конституції України, за якою правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Адже позивач як особа, котра здійснює звичайні торгові операції з купівлі-продажу певних товарів, не є суб`єктом (агентом) фінансового моніторингу чи суб`єктом, на якого покладено обов`язки з контролю виконання законодавства про санкції.

Оскільки Банк не звертався до спеціально уповноваженого органу з відповідним повідомленням щодо здійснення сумнівної фінансової операції, то зобов`язаний був поновити проведення фінансових операцій позивача третього робочого дня з дня зупинення фінансової операції.

Враховуючи встановлені вище обставини та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком господарського суду першої інстанції, що ПП «Система Оптимум» підтвердило формальну відсутність у АТ «Райффайзен Банк» обов`язку щодо проведення ідентифікації та верифікації особи (клієнта), що звернулась до Банку для переказу готівкової суми меншої ніж 15 000,00 грн - ОСОБА_1 , яка звернулась до Банку для переказу 14 999,00 грн, в АТ «Райффайзен Банк» вказаного не спростовано.

При цьому місцевий господарський суд відзначив, що прийнявши від ОСОБА_1 кошти в сумі 14 999,00 грн для проведення фінансової операції з перерахунку їх на рахунок позивача без ідентифікації та верифікації особи, Банк самостійно визнав факт відсутності у нього такого передбаченого чинним законодавством обов`язку.

За наведених підстав вимога ПП «Система Оптимум» про зобов`язання АТ «Райффайзен Банк» виконати документ на переказ готівки в сумі 14 999,00 грн, та перерахувати вказані кошти на рахунок ПП "Система Оптимум" є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо посилань АТ «Райфазен Банк» у відзиві на позовну заяву та апеляційній скарзі (які є схожими за змістом) на те, що ОСОБА_1 можливо є особою, внесеною до санкційних списків Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019, до якої застосовані обмежувальні заходи відповідно до Закону України «Про санкції», суд відзначає таке.

Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 "Про застосування, скасування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" відповідно до ст. 107 Конституції України постановлено увести в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 «Про застосування, скасування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)».

Вказаним рішенням відповідно до ст. 5 Закону України "Про санкції" Рада національної безпеки і оборони України вирішила підтримати пропозиції щодо застосування, скасування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), внесені Кабінетом Міністрів України, Службою безпеки України та Національним банком України та застосувати персональні спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) до фізичних осіб згідно з додатком 1 до цього рішення.

У п. 133 додатку 1 до рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 "Про застосування, скасування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" міститься запис про фізичну особу, до якої застосовуються обмежувальні заходи (санкції):

Прізвище, ім`я, по батькові, ідентифікаційні дані (дата народження, громадянство), посада/професійна діяльність: ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , вчитель ЗШ № 8, голова «дільничної виборчої комісії № 219» (м. Єнакієво); вид обмежувального заходу (відповідно до Закону України «Про санкції»): 1) блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном; 2) запобігання виведенню капіталів за межі України; 3) інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом (зупинення фінансових операцій); строк застосування: три роки.

Як було встановлено вище, Банк повну ідентифікацію і верифікацію особи, котра звернулась до відділення Банку у м. Львів із заявою на переказ готівкових коштів на рахунок позивача - продавця товару з вільним обігом, не проводив, ідентифікаційний код, паспортні дані, рік народження та місце реєстрації Банк не встановлював.

Саме лише повне співпадіння прізвища, імені та по-батькові ініціатора переказу з такими ж персональними даними особи, котра внесена до санкційних списків, без перевірки інших даних не може бути підставою для нездійснення Банком відповідного переказу. При цьому колегія суддів відзначає, що наведені вище прізвище, ім`я та по-батькові не є унікальними або таким, що зустрічаються рідко чи дуже рідко.

Колегія суддів вважає, що у цьому випадку, оскільки АТ «Райффайзен банк» не здійснило заходів з належної (в т. ч. подальшої після прийняття коштів до каси) перевірки платника - ініціатора переказу шляхом його ідентифікації та верифікації, відповідно дії АТ «Райффайзен Банк» ґрунтуються на припущеннях, що є недопустимим з огляду на «презумпцію невинуватості». При цьому згідно з ч. 2 ст. 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати кожен із заходів належної перевірки, однією з підстав для проведення якої є, згідно з ч. 3 вказаної статті Закону, наявність підозри. Ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), проведення фінансової операції, відкриття рахунка. Верифікація здійснюється також в інших випадках, установлених Національним банком України для суб`єктів первинного фінансового моніторингу, за якими він відповідно до цього Закону здійснює державне регулювання і нагляд (абз. 1, 3 ч. 4 ст. 11 Закону).

За визначенням п. 31 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону ОСОБА_1 є клієнтом Банку. Якщо щодо такого клієнта застосовані спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) відповідно до статті 5 Закону України "Про санкції", Банк зобов`язаний встановити високий ризик ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) щодо такого клієнта (ч. 5 ст. 7 Закону «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» у редакції, що була чинною на час ініціювання переказу). Водночас в силу вимог ст. 8 Закону України «Про запобігання…» сам Банк зобов`язаний розробити і запровадити процедури, достатні для забезпечення ефективного управління ризиками, а також для запобігання використанню послуг та продуктів суб`єкта первинного фінансового моніторингу.

Щодо вимог ПП «Система Оптимум» про стягнення з АТ «Райффайзен Банк» 1 499,00 грн пені за порушення строків завершення переказу коштів колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як встановлено вище, АТ «Райффайзен Банк» у встановлений строк свого обов`язку по перерахуваншо коштів ПП «Система Оптимум» не виконало, чим у свою чергу допустило прострочення виконання грошового зобов`язання, відтак, такі дії відповідача є порушенням зобов`язання.

За визначенням ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, якими зокрема є сплата неустойки (ст. 611 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.

Виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, різновидом якої є штраф та пеня (ст. ст. 546, 549 ЦК України).

Частиною 3 ст. 549 ЦК України визначено, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктами 8.2, 8.3 ст. 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, яке міститься в документі на переказ готівки, протягом операційного часу в день надходження цього документа до банку.

За порушення строків, встановлених пп. п. 8.1 та 8.2 цієї статті, банк, що обслуговує платника, несе відповідальність, передбачену цим Законом.

Згідно з п. 32.1 ст. 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів.

У разі порушення банком, що обслуговує отримувача, строків завершення переказу цей банк зобов`язаний сплатити отримувачу пеню у розмірі 0,1% суми простроченого платежу за кожний день прострочення, що не може перевищувати 10% суми переказу, якщо інший розмір пені не обумовлений договором між ними. В цьому випадку платник не несе відповідальності за прострочення перед отримувачем. Платник має право на відшкодування банком, що обслуговує отримувача, шкоди, заподіяної йому внаслідок порушення цим банком строків завершення переказу, встановлених п. 30.2 ст. 30 цього Закону. Отримувач має право на відшкодування банком, що обслуговує платника, шкоди, заподіяної йому внаслідок порушення цим банком строків виконання документа на переказ (п. 32.2 ст. 32 Закону України "Про платіжні системи та переказ грошових коштів").

Пунктом 32.3 ст. 32 Закону України "Про платіжні системи та переказ грошових коштів" встановлено, що банки зобов`язані виконувати доручення клієнтів, що містяться в документах на переказ, відповідно до реквізитів цих документів та з урахуванням положень, встановлених п. 22.6 ст. 22 цього Закону.

Спори, пов`язані із здійсненням банками переказу, розглядаються у судовому порядку (п. 32.8 ст. 32 Закону України "Про платіжні системи та переказ грошових коштів").

Враховуючи встановлений факт порушення АТ «Райффайзен Банк» строків завершення переказу коштів, розмір пені за порушення Банком, що обслуговує отримувача, строків завершення переказу коштів в сумі 14 999,00 грн від ОСОБА_2 по квитанції №N1DGY5716M від 10.02.2020 (з 10.02.2020 по 28.12.2020) на рахунок позивача ПП "Система Оптимум", складає 10% від суми переказу, а саме 1 499,90 грн. Відтак, вимоги ПП «Система Оптимум» в частині стягнення з АТ «Райффайзен Банк» 1 499,90 грн пені підлягають задоволенню.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається; підстави для задоволенні апеляційної скарги - відсутні.

Судові витрати.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги у відповідності до ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 у справі №910/21158/20 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 у справі №910/21158/20 залишити без змін.

Справу № 910/21158/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 19.11.2021.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді О.В. Попікова

В.А. Корсак