УХВАЛА

м. Київ

15.11.2021Справа № 910/16564/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., розглянувши матеріали

за зустрічним позовом Державного підприємства "Гарантований покупець"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Рей"

про тлумачення пункту договору

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Рей"

до Державного підприємства "Гарантований покупець"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача 1) Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, 2) Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 4433466,39 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерджі Рей" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Гарантований покупець" про стягнення 4433466,39 грн. заборгованості за продану електроенергію за період з січня по червень 2021 року за договором від 22.07.2019 № 451/01.

Ухвалою суду від 18.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго".

09.11.2021 через відділ діловодства та документообігу суду від Державного підприємства "Гарантований покупець" надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Рей" про тлумачення пункту 6.1 договору від 22.07.2019 № 451/01, а саме: чи обов`язковий досудовий порядок врегулювання спору.

У відповідності до частин 4, 5 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року встановлено в розмірі 2270 грн.

Підпунктом 2 пункту 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання зустрічної позовної заяви про тлумачення пункту договору позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 2270 грн.

Як вбачається із прохальної частини позову, позивач просить відстрочити сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви до ухвалення судом рішення в даній справі.

Положеннями статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судом враховано, що в постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 20.01.2020 у справі № 160/8324/19, Касаційного адміністративного суду у складі ВС від 15.08.2019 у справі № 440/4696/18, у постановах Касаційного адміністративного суду у складі ВС від 04.08.2020 у справі № 826/13247/18 та від 31.07.2020 у справі № 826/11947/18.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного вбачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи в тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

У той же час, позивачем до зустрічної позовної заяви не надано відповідних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, а лише зазначено про необхідність врахування фінансового стану державного підприємства.

Таким чином, суд позбавлений можливості здійснити перевірку обставини щодо перевищення 1,5 відсотка ціни даного позову 5 відсотків розміру річного доходу позивача, внаслідок чого відповідне клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оскільки вказана зустрічна позовна заява не відповідає вищезазначеним вимогам Господарського процесуального кодексу України, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державного підприємства "Гарантований покупець" про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Залишити зустрічну позовну заяву Державного підприємства "Гарантований покупець" без руху.

Державному підприємству "Гарантований покупець" подати до Господарського суду міста Києва протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали докази сплати судового збору в розмірі 2270 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання: 15.11.2021 року.

Суддя К.В. Полякова