ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.11.2021м. ДніпроСправа № 904/6010/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Рудь І.А., за участю секретаря судового засідання Товстоп`ятки В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Новоукраїнської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів у розмірі 74 257 грн. 60 коп.

Представники:

від прокуратури: Колесніченко В.І., посвідчення № 058544 від 07.12.2020, прокурор;

від позивача: Братухін О.Ю., витяг ЄДР, представник;

від відповідача: не з`явився.

СУТЬ СПОРУ:

Новоукраїнська окружна прокуратура звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), в якому просить стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів у розмірі 74 257 грн. 60 коп.

Позов обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Водного кодексу України внаслідок скиду Новокостянтинівською шахтою ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" недостатньо очищених зворотних вод у річку Мала Вись у період з 05.02.2020 по 29.09.2020 та спричинено збитки у заявленому розмірі.

Ухвалою господарського суду від 01.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 15.07.2021.

Ухвалою господарського суду від 15.07.2021 підготовче засідання відкладено на 05.08.2021 для надання сторонами витребуваних судом документів.

05.08.2021 на електронну адресу суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, мотивоване відсутністю можливості представник прийняти участь у засіданні через арешт виконавчою службою рахунків підприємства та відсутність фінансової можливості забезпечити явку представника до суду.

Ухвалою господарського суду від 05.08.2021 за заявою прокурора продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 23.09.2021.

Ухвалою господарського суду від 23.09.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 12.10.2021 із проведенням засідання у режимі відеоконференції за участю представника позивача. Забезпечення проведення відеоконференції доручено Господарському суду Кіровської області.

12.10.2021 судове засідання не відбулося через перебування судді Рудь І.А. на лікарняному.

Після усунення вказаних обставин, ухвалою господарського суду від 28.10.2021 розгляд справи по суті призначений в межах розумного строку на 16.11.2021 із проведенням засідання у режимі відеоконференції за участю представника позивача. Забезпечення проведення відеоконференції доручено Господарському суду Кіровської області.

Відповідач явку повноваженого представника у призначені засідання не забезпечив та не надав витребувані судом документи.

Господарський суд наголошує на тому, що ухвали суду завчасно надсилалися відповідачу за його місцезнаходженням, згідно матеріалів справи та за інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, з урахуванням Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958.

Матеріалами справи підтверджується своєчасне отримання відповідачем ухвал суду, а отже обізнаність останнього про час та місце розгляду справи.

А вказаних обставин, господарський суд констатує, що відповідач не скористався правом на участь у засіданнях суду та надання письмових заперечень по суті позовних вимог.

З урахуванням вищевикладеного, господарський суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представник відповідача за наявними в ній матеріалами, відповідно до ч. 9 ст. 81, ч. 9 ст. 165 ГПК України.

У судовому засіданні 16.11.2021 прокурор та представник позивача позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, просили позов задовольнити.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника позивача, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з наявністю підстав для стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод у сумі 74 257 грн. 60 коп.

Відповідно до ст. ст. 13, 16 Конституції України водні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України, а забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Згідно з ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Пунктом "а" ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, Іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів.

Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (ст. 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі Положення) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п. 7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань:

- здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів;дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставки-відстійники та інші) (пункт "в" підпункту 2 пункту 4 Положення);

- пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (підпункт 8 пункту 4 Положення).

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області утворена як юридична особа публічного права та є територіальним органом Держекоінспекції відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.09.2011 № 995 "Про утворення територіальних органів Державної екологічної інспекції".

Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області, як територіальний орган Держекоінспекції, уповноважена, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, що затверджена наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 №312, зі змінами (нова редакція), внесеними наказом Державної екологічної інспекції України від 22.11.2018 № 249, здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства, розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, вживати заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 802 від 09.09.2020 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції", вирішено ліквідувати Державну екологічну інспекцію у Кіровоградській області, Державну екологічну інспекцію у Дніпропетровській області та створити Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

Відповідно до пункту 1.1.3 наказу Державної екологічної інспекції України № 501 від 22.12.2020 справи Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області передано до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та відповідно до пункту 4 наказу Державної екологічної інспекції України № 503 від 22.12.2020 з 23.12.2020 розпочала здійснювати відповідні повноваження Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), як територіальний орган Держекоінспекції, уповноважена, відповідно до Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, що затверджене Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230, здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства, розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, вживати заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах (пункти 10, 11 Положення).

Отже, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, та належним позивачем у вказаній справі.

Новокостянтинівська шахта Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" є відокремленим підрозділом Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до Статуту Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта не є юридичною особою. З огляду на вищезазначене, Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" є належним відповідачем по справі.

Так, Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області (надалі - Держекоінспекція) у період з 05.02.2020 по 06.02.2020 на підставі наказу від 23.01.2020 № 90 та направлення від 23.01.2020 № 61/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України в діяльності Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт № 20-19 від 31.01.2020, який підписаний директором Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Косаренком В. А.

Перевіркою встановлено, що підприємством порушено умови скидання зворотних вод у водні об`єкти, що призводить до забруднення та засмічення водних ресурсів.

31.01.2020 Держекоінспекцією на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 200258 від 31.01.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 200258, відповідно до якої притягнуто заступника начальника дільниці ТКз ДНР та ОЖВ Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Кісіль О.С. до адміністративної відповідальності на підставі статті 188-5 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. Сума штрафу на підставі зазначеної постанови сплачена у добровільному порядку 04.02.2020.

Також, у період з 15.06.2020 по 26.06.2020 Держекоінспекцією на підставі наказу від 12.06.2020 № 641 та направлення від 12.06.2020 №370/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів в діяльності Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт № 20-110 від 18.06.2020, який підписаний в.о. директора Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Жушман О.А.

Перевіркою встановлено, що підприємством порушено умови скидання зворотних вод у водні об`єкти, що призводить до забруднення та засмічення водних ресурсів.

З метою усунення виявлених під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства посадовими особами Держекоінспекції 18.06.2020 на адресу ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" внесено припис № 20/42.

18.06.2020 позивачем на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 201270 від 18.06.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 201270, відповідно до якої притягнуто в.о. головного енергетика Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Бакун В.П. до адміністративної відповідальності на підставі ст. 59 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 136,00 грн. Сума штрафу на підставі зазначеної постанови сплачена у добровільному порядку 30.06.2020.

Крім того, у період з 23.09.2020 по 24.09.2020 Держекоінспекцією на підставі наказу від 21.09.2020 № 1000 та направлення від 21.09.2020 №613/20 у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання проведено позапланову перевірку державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів в діяльності Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів держекоінспекторами з охорони навколишнього природного середовища складено акт № 20-168 від 23.09.2020, який підписаний в.о. директора Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Жушман О.А.

Під час проведення позапланової перевірки відділом інструментально -лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області відібрано пробу води у місці скиду зворотних вод після очистки на ОУШВ, скид через балку Волошську в р. Мала Вись - Випуск №3 та у місці скиду зворотних вод, скид через балку Волошську в р. Мала Вись - Випуск № 4, про що складено відповідний акт відбору проб. За результатами проведених вимірювань виявлено перевищення нормативів ГДС забруднюючих речовин у Випуску № 3: по азоту амонійному, нітратах, нітриах та Випуску №4 по фосфатах, азоту амонійному, СПАР, БСК, ХСК, чим порушено норми ст. 44, 70, 111 Водного кодексу України.

23.09.2020 позивачем на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 202169 від 23.09.2020 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення за № 202169, відповідно до якої притягнуто начальника дільниці ТКз ДНР та ОЖВ Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта Кашнік В.М. до адміністративної відповідальності на підставі ст. 188-5 Кодексу України про адміністративне правопорушення у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. Штраф сплачено 24.09.2020.

З метою усунення виявлених під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства посадовими особами Держекоінспекції 09.10.2020 на адресу ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" внесено припис (т. 1, а.с. 90).

Вищевказаними перевірками встановлено, що внаслідок неефективної роботи очисних споруд у період з 05.02.2020 по 28.09.2020 Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта скинуто зворотних вод у річку Мала Вись в кількості скид №3 - 448, 380 тис.м.куб. (5712год.), скид №4 - 20, 020 тис. м.куб (5712год), чим порушено вимоги ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», п. 8 ст. 44, ст. 70 Водного кодексу України.

Зокрема, відповідно до протоколів вимірювань показників складу та властивостей вод ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта від 05.02.2020 № 4, від 24.06.2020 № 23, від 28.09.2020 № 44, складених Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області, відповідачем здійснено скиди зворотних стічних вод у річку Мала Вись із наступною концентрацією забруднюючих речовин:

- скид № 3 азот амонійний - 0,97 мг/дм3 при нормі 0,57 мг/дм3, нітрит - іони - 2,36 мг/дм3 при нормі 0,37 мг/дм3, нітрат - іони 43,7 мг/дм3 при нормі 32,0 мг/дм3;

- скид № 4 - азот амонійний -10,41 мг/дм3 при нормі 2,99 мг/дм3, нітрит - іони - 2,47 мг/дм3 при нормі 0,34 мг/дм3, нітрат - іони - 12,67 мг/дм3 при нормі 7,6 мг/дм3, СПАР - 0,252 мг/дм3 при нормі 0,16 мг/дм3, БСК - 31, 26 мг/дм3 при нормі 3,1 мг/дм3.

За результатами виявлених порушень у сфері водокористування Держекоінспекцією у Кіровоградській області відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів (далі Методика), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища № 389 від 20.07.2009 (зі змінами та доповненнями), розраховано розмір збитків, завданих Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта навколишньому природному середовищу внаслідок скиду недостатньо очищених зворотних вод за період з 05.02.2020 по 28.09.2020 в сумі 74 257 грн. 60 коп.

26.01.2021 Держекоінспекція звернулась до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта з претензією від 26.01.2021 № 3.4/12-ПР про відшкодування заподіяних збитків.

Прокурор стверджує, що наразі збитки, заподіяні державі внаслідок порушення відповідачем законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, залишаються не відшкодованими, що стало підставою для звернення із даним позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника позивача, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3,5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Підставою для представництва інтересів держави прокурором в даному випадку є порушення інтересів держави, що полягає у невідшкодуванні відповідачем збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення водного об`єкта скидом недостатньо очищених зворотних вод та, як наслідок, недоотримання коштів до бюджетів різних рівнів, необхідних для реалізації природоохоронних заходів.

Необхідність захисту інтересів держави полягає у забезпеченні відновлення економічних та майнових інтересів держави у судовому порядку щодо надходжень коштів до бюджету, необхідних для реалізації функцій держави, забезпечення раціонального використання водних ресурсів, фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи заходи для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

Враховуючи вищенаведене, з метою захисту інтересів держави та стягнення завданих збитків, вбачаться виключні підстави для звернення прокурора з відповідним позовом.

Отже, сам факт незвернення до суду Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, що захист інтересів держави у спірних правовідносинах здійснювався неефективно без вжиття всіх можливих заходів та використання повного кола повноважень визначених законом, а вжиті заходи не були спрямовані на реальний захист порушених інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави, що узгоджується з вимогами постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, який викладено у пункті 79 постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Частина 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. За висновком Великої Палати Верховного Суду України, який викладено у відповідній постанові, таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

У даній справі орган, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, не оспорив шляхом подання відповідної заяви, обставин, на які посилається прокурор у поданій заяві. Не звернувся і відповідний орган з позовом після направлення йому повідомлення прокурором і під час розгляду справи не оскаржив підстави для представництва, зазначені прокурором.

Отже, позивач є органом, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних відносинах та про свій намір звернутися з даним позовом прокурор повідомив позивача в порядку ст.. 23 Закону України "Про прокуратуру", шляхом направлення повідомлення №12.53-62-1253ВИХ-21 від 11.06.2021 (т.1, а.с. 111).

Таким чином, господарський суд приходить до висновку, що прокурор при зверненні з даним позовом з дотриманням норм ст. 53 Господарського процесуального кодексу України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначив уповноважений орган державної влади та належним чином обґрунтував необхідність захисту інтересів держави у спірних правовідносинах внаслідок у тому числі бездіяльності позивача.

Отже, у даній справі прокурор підтвердив наявність підстав для представництва.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.

Держава, як суб`єкт публічного права, в особі уповноважених органів також може бути учасником цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 Цивільного кодексу України), у тому числі відносин відшкодування шкоди.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої встановлена презумпція вини правопорушника. Тобто майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Водним кодексом України передбачено, що усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

Згідно з вимогами ст. ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 70 Водного кодексу України скид стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови дотримання нормативів гранично допустимих концентрацій та гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

За приписами ч. 1 ст. 33 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" екологічні нормативи встановлюють гранично допустимі викиди та скиди у навколишнє природне середовище забруднюючих хімічних речовин, рівні допустимого шкідливого впливу на нього фізичних та біологічних факторів.

Згідно з п. 1.7 Методики № 389 гранично допустима концентрація (ГДК) речовин у воді - встановлений рівень концентрації речовини у воді, вище якого вода вважається не придатною для конкретних цілей водокористування. Граничнодопустимий скид (ГДС) - маса речовини у зворотній воді, що є максимально допустимою для відведення за встановленим режимом для цього пункту водного об`єкта за одиницю часу.

Інструкцією про порядок розробки та затвердження гранично допустимих скидів (ГДС) речовин у водні об`єкти зі зворотними водами, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 15.12.1994 № 116, визначено порядок розробки проектів і розрахунку ГДС речовин, що надходять із зворотними водами у водні об`єкти. Використання єдиної методики розрахунку ГДС речовин гарантує дотримання норм якості води у водному об`єкті з урахуванням взаємопов`язаного розвитку водоохоронного комплексу. Згідно п. 1.1 зазначеної Інструкції норми якості води включають в себе нормовані властивості води, тобто загальні вимоги до фізичних, хімічних, біологічних характеристик властивостей води (температури, водневогопоказника pH, запахів, присмаків, токсичності води та ін.) і нормовані речовини, що характеризуються нормами їх вмісту і гранично допустимими концентраціями (ГДК) у воді водних об`єктів для різних категорій водокористування (або ОБРВ шкідливих речовин у воді рибогосподарських водних об`єктів і ОДР вмісту таких речовин у воді водних об`єктів господарсько-питного та комунально-побутового водокористування).

Згідно з пунктом 16 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.1999 № 465 необхідний ступінь очищення зворотних вод, що скидаються у водні об`єкти, визначається нормативами гранично допустимого скидання (ГДС) забруднюючих речовин.

Ступінь забруднення стічних вод оцінюється концентрацією, тобто масою домішок в одиницю обсягу мг/л або г/м.куб.

За формулою 12 Методики № 389 (пункт 7.1) здійснюється розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних водних об`єктам (крім морських вод) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС.

Як встановлено судом, Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області розраховано розмір збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення р. Мала Вись скидом недостатньо очищених стічних вод, користуючись формулою 12 Методики № 389, з урахуванням маси наднормативного скиду забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами внаслідок перевищення встановленого нормативу ГДС, обрахованої відповідно до формули 1 Методики № 389. При цьому, для обрахунку маси наднормативного скиду забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами внаслідок перевищення встановленого нормативу ГДС були використані середні фактичні концентрації забруднюючої речовини у зворотних водах (ГДК), отримані за результатами інструментально-лабораторних вимірювань.

Відповідно до пункту 2.4 Методики № 389 з моменту встановлення факту скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС до повного його припинення проби води відбираються не менше трьох разів.

Факт скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС встановлено за результатами перевірок Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області, проведених в діяльності ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" Новокостянтинівська шахта 31.01.2020, 18.06.2020, 23.09.2020.

Проби води відбиралися спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області 31.01.2020 (акт відбору проб № 4), 18.06.2020 (акт відбору проб № 23), 23.09.2020 (акт відбору проб № 44), що відповідає вимогам вищезазначеного пункту 2.4 Методики № 389.

Відповідно до положень ст. ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 цього Закону визначено, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 109 Водного кодексу України спори з питань використання і охорони вод розглядаються судом в порядку, встановленому законодавством.

Згідно із ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідачем доказів на підтвердження відшкодування збитків, заподіяних внаслідок забруднення річки Мала Вись скидом недостатньо очищених зворотніх вод у період з 05.02.2020 по 28.09.2020 на суму 74 257 грн. 60 коп. не надано, доводи прокурора щодо наявності збитків, шляхом надання належних доказів, не спростовано.

З урахуванням викладеного, суд вважає обґрунтованими та підтвердженими матеріалами справи вимоги прокурора про стягнення з відповідача збитків у сумі 74 257 грн. 60 коп.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати Кіровоградської обласної прокуратури зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 165, 233, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, буд. 2, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (50103, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 92, ) збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок скиду забруднюючих речовин зіф зворотними водами в р. Мала Вись в сумі 74 257 грн. 60 коп. (сімдесят чотири тисячі двісті п`ятдесят сім грн. 60 коп.) із зарахуванням коштів на р/р UA0011505, ГУК у Кіровоградській області, Мар`янівська сільська ОТГ, , банк отримувача Казначейство України, код класифікації доходів бюджету 24062100.

Стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, буд. 2, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4, ; р/р UA0004600 в ДКСУ в м. Київ, МФО 820172) 2 270 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті сімдесяті грн. 00 коп.) витрат по сплаті судового збору.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 22.11.2021

Суддя І.А. Рудь