ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02.11.2021 Справа № 905/1466/21

Господарський суд Донецької області у складі судді Харакоза К.С.,

секретар судового засідання Колесник Д.С.,

розглянувши справу за позовом Керівника Слов`янської окружної прокуратури, м.Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область,

до відповідача Комунального підприємства Слов`янської міської ради Словміськводоканал, м.Слов`янськ, Донецька область,

про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн.,

Представники сторін:

Прокурор - Шовкопляс М.М. (посвідчення № 057368);

від позивача - Моненко О.В;

від відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слов`янської окружної прокуратури, звернувся до Господарського суду Донецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області з позовною заявою до відповідача Комунального підприємства Слов`янської міської ради Словміськводоканал, про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн.

Ухвалою суду від 10.08.2021 було прийнято позовну заяву та відкрито провадження по справі № 905/1466/21; справу № 905/1466/21 вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження;

Ухвалою суду від 11.10.2021 закрито підготовче провадження у справі №905/1466/21, призначено розгляд справи по суті на 02.11.2021 року.

В обґрунтування заявлених вимог прокурор посилається на те, що в результаті скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт річку Казенний Торець м.Слов`янська за період з 23.08.2019 по 06.09.2020 відповідачем спричинені збитки державі у розмірі 1371705,34 грн.

Представник позивача в судовому засіданні 02.11.2021 просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судове засідання 02.11.2021, як і в попередні судові засідання не з`явився, відзив на позовну заяву не надав.

Господарський суд Донецької області з метою своєчасного повідомлення відповідача про порушення провадження по справі, направляв на його адресу, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних та фізичних осіб суб`єктів підприємницької діяльності, ухвалу про порушення провадження по справі, а також ухвалу про відкладення розгляду справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

За змістом ч.9 ст.165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до п.1 ч. 3 ст.202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Державною екологічною інспекцією у Донецькій області 12.10.2020 на підставі наказу №586 від 12.10.2020 року проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства Комунальним підприємством Слов`янської міської ради Словміськводоканал в частині в частині виконання раніше виданого припису № 03/30 від 25.05.2020 про усунення порушень виявлених за результатами проведеної позапланової перевірки в період з 12.05.2020 по 25.05.2020.

Під час перевірки встановлено, що Комунальним підприємством Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» факт невиконання припису № 03/30 від 25.05.2020, а саме п. 2 припису: - щодо дотримання правил експлуатації водогосподарських споруд: утримання в належному стані обладнання на очисних спорудах КП СМР «Словміськводоканал»; - щодо утримання в належному стані водогосподарських споруд, а саме рибозахисний пристрій на водозборі «Маяки»; - щодо встановлення заходів вимірювальної техніки; - щодо недопущення перевищення гранично допустимого скиду стічних вод, що скидаються до річки Казенний Торець в м. Слов`янську, що є порушенням вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 44 Водного Кодексу України.

Під час позапланового заходу, спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Державною екологічної інспекції у Донецькій області виконано відбір проб поверхневих вод ставок русловий річки Казенний Горець в м. Слов`янську та зворотних вод Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал»: Акт відбору проб №12 від 14.01.2019, Акт відбору проб №6 від 26.02.2020, Акт відбору проб №12 від 115.05.2020. За результатами вимірювань показників складу та властивостей вод встановлено перевищення гранично допустимого скиду по наступним показникам, відповідно до протоколу вимірювання № 29 від 29.10.2020 року, азот амонійний в 1,3 р., нітрати в 2,5 р., фосфати в 1,3 р., СПАР в 1,1 р., нафтопродукти в 1,3 р.

Під час попереднього позапланового заходу Державної екологічної інспекції у Донецькій області, за результатами якого винесено припис № 03/30 від 25.05.2020, спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Державною екологічної інспекції у Донецькій області виконано відбори проб поверхневих вод ставок русловий річки Казенний Торець в м. Слов`янську та скинутих очищених вод Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» за період часу з 23.08.2019 року по 06.09.2020 року. За результатами усереднених показників вимірювання складу та властивостей вод за період часу з 23,08.2019 року по 06.09.2020 року, встановлено перевищення гранично-допустимої концентрації по наступним речовинам: завислі речовини фактично 21,5 мг/дм при нормативі 20,0 мг/дм; азот амонійний фактично 9,76 мг/дм при нормативі 2,0 мг/дм; нітрати фактично 64.7 мг/дм при нормативі 25,0 мг/дм; фосфати фактично 11,92 мг/дм при нормативі 5,0 мг/дм; ХСК фактично 42,6 мг/дм при нормативі 45,0 мг/дм; нафтопродукти фактично 0,314 мг/дм при нормативі 0,3

мг/дм; СПАР фактично 0,349 мг/дм при нормативі 0,3 мг/дм.

За результатами вимірювань поверхневих вод ставок русловий річки Казений Торець в м. Слов`янську встановлено, що концентрація забруднюючих речовин у виробничих стічних водах, скинути з 23.08.2019 року по 06.09.2020 року у р. Казений Торець, перевищує встановлені норми, передбачені дозволом на спеціальне водокористування № УКР-ДОН від 30.12.2014, внаслідок чого порушені норми Водного Кодексу України.

За результатами перевірки за період часу з 16.10.2020 року по 29.10.2020 року складено акт №02-484/20 від 29.10.2020 року в якому зазначені порушення водного законодавства. Перевіркою встановлено, що Комунальне підприємство Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» не виконало припис № 03/30 від 25.05.2020 року щодо не допущення перевищення гранично допустимого скиду стічних вод, що скидаються до річки Казенний Торець та за період з 23.08.2019 року по 06.09.2020 року Комунальним підприємством Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» здійснювався скид зворотних вод з випуску №1 очисних споруд Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» з перевищенням затверджених допустимих концентрацій забруднюючих речовин, що перевищує передбачені дозволом на спеціальне водокористування.

Вказаний акт підписано представниками Державної екологічної інспекції у Донецькій області, та представниками Комунального підприємства Слов`янської міської ради Словміськводоканал без заперечень. Акт не оскаржувався.

За наслідками перевірки видано припис № 02-484 від 29.10.2020 року до акту № 02-484/20 від 29.10.2020 про усунення виявлених недоліків з вимогами: розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених недоліків, копію розпорядження (наказу) надати до відділу державного екологічного нагляду (контролю) природних ресурсів Північного регіону Донецької області; забезпечити виконання припису № 03/30 від 25.05.2020 року до акту позапланової перевірки № 03/30 від 25.05.2020 року щодо дотримання правил експлуатації водогосподарських споруд: обладнання на очисних спорудах КП СМР «Словміськводоканал»; забезпечити виконання припису № 03/30 від 25.05.2020 року до акту позапланової перевірки № 03/30 від 25.05.2020 року, а саме п. 2 припису.

27.10.2020 посадовими особами Державної екологічної інспекції у Донецькій області за вищевказаними порушеннями складено протокол та 27.10.2020 про адміністративне правопорушення №004565, та винесено постанову №02-205 про накладення адміністративного стягнення відносно начальника очисних споруд КП СМР «Словміськводоканал» Каневського М.М. за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративний штраф у розмірі 250 грн., який було сплачено 28.10.2020 згідно квитанції №0.0.,1 від 28.10.2020.

За вказаними порушеннями Державною екологічною інспекцією у Донецькій області розраховано збитки у відповідності з Методикою розрахунків розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановлених нормативів ГДС по випуску № 1 очисних споруд Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» у водний об`єкт річка Казенний Торець м.Слов`янська за період 23.08.2019 року по 06.09.2020 року, які склали 1371705,34 грн.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області направила на адресу Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» претензію № 12-16/20 від 07.12.2020 з вимогою добровільно відшкодувати нанесені державі збитки внаслідок скидання забруднюючих речовин зі зворотними водами в поверхневий водний об`єкт в сумі 1371705,34 грн., яка була направлена відповідачу 18.12.2020 року.

Як вказує позивач, станом на теперішній час Комунальне підприємство Слов`янської міської ради «Словміськовдоканал» на претензію відповіді не надало, збитки не погасило, що зумовлено звернення позивача до Господарського суду Донецької області з даним позовом про відшкодування збитків у загальному розмірі 1371705,34 гривень.

Як вбачається із матеріалів справи, сутність розглядуваного спору полягає у примусовому спонуканні Відповідача до відшкодування збитків, завданих порушенням відповідачем вимог природоохоронного законодавства.

Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно ст. 2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до преамбули Водного Кодексу України (далі ВК України), усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням народу України, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають природні ресурси, які залучені в господарський обіг, так і невикористані в народному господарстві в даний період земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ (стаття 5 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища).

Відповідно до статті 34 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

За змістом статей 38, 44, 49, 70, 95 ВК України нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин встановлюються з метою поетапного досягнення екологічного нормативу якості води водних об`єктів. Водокористувачі зобов`язані дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території. Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу. Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища (пункт б); здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб (пункт е) (частина перша статті 40 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища).

Пунктом в статті 41 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема встановлення лімітів використання природних ресурсів, скидів забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище.

Згідно зі статтею 33 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища з метою удосконалення роботи по розробці та затвердженню гранично допустимих скидів забруднюючих речовин у водні об`єкти із зворотними водами Міністерством охорони навколишнього природного середовища 15.12.1994 затверджено Інструкцію про порядок розробки та затвердження гранично допустимих скидів (ГДС) речовин у водні об`єкти із зворотними водами № 116, зареєстрована в Міністерстві юстиції України від 22.12.1994 за № 313/523 (далі Інструкція про встановлення ГДС).

Пунктами 2.1-2.3 Інструкції про встановлення ГДС (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що скид зворотних вод у водні об`єкти є одним з видів спеціального водокористування і здійснюється на основі дозволів, які видаються у встановленому порядку органами Мінприроди України. Величини ГДС речовин розробляються і затверджуються для діючих і тих, що проектуються, підприємств-водокористувачів, які мають (будуть мати) організовані скиди зворотних вод з господарської ланки круговороту води у природні ланки (річкові, озерні, морські), тобто у водні об`єкти. Величини ГДС речовин встановлюються для кожного окремого випуску зворотних вод у поверхневі та морські води у випадках відповідно до пункту 1.9 на основі нормативних документів, які регламентують скид зворотних вод і встановлюють норми якості води водних об`єктів. Умови для визначення ГДС речовин є гарантія дотримання норм якості води у встановлених контрольних створах.

Відповідно до пункту 2.13 зазначеної Інструкції після встановлення ГДС речовин вимагається дотримання як допустимих мас, так і допустимих концентрацій речовин, а також не допускається перевищення затвердженої витрати зворотних вод.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V.

Статями 1, 6 Закону України Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності передбачено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій. Підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

У частинах шостій та сьомій статті 7 вказаного Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина восьма статті 7 Закону України Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності).

За змістом зазначених норм слідує, що за результатом проведення перевірки орган державного нагляду (контролю) у разі виявлення правопорушення відносно суб`єкта господарювання та наявності підстав для вжиття заходів реагування на підставі акту складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення виявлених порушень.

Так, згідно дозволу на спеціальне водокористування відповідача № УКР-ДОН від 30.12.2014 гранично допустимий скид (ГДС) речовин із зворотними водами у водний об`єкт (т/рік) складає: завислі речовини 57,63; азот амонійний 5,76; нітрити 5,76; нітрити 72,04; фосфати 14,41; ХСК 129,67; нафтопродукти 0,86; СПАР 0,86.

Контроль за дотриманням встановлених обмежень на скид зворотних вод, які вказані у затверджених документах, що визначають ГДС, ТПС речовин і плани водоохоронних заходів, здійснюється органами Мінприроди України на підставі даних, що представляються водокористувачами, контрольних замірів і обстежень.

Контроль здійснюється згідно з чинним законодавством і нормативними документами, що регламентують порядок проведення контролю за водоохоронною і водогосподарською діяльністю водокористувачів, у тому числі Правилами охорони поверхневих вод, Інструкцією з відбору проб для аналізу стічних вод.

Вимірювання показників концентрацій нормованих речовин у зворотних водах для визначення їх маси виконуються шляхом аналізу змішаних проб, відібраних вручну або за допомогою пробовідбірників змішаних (середньогодинних, середньодобових) проб (пункт 4.1 Інструкції про встановлення ГДС).

Відбір проб води проведено Інспекцією відповідно до вимог до ДСТУ ISO 5667-6:2009, ДСТУ ISO 5667-10:2005, ДСТУ ISO 5667-2:2003, КНД 211.0.2.098-03, ДСТУ ISO 5667-3-2001, КНД 211.0.2.098-03 Порядок проведеннбітражних вимірювань концентрації забруднюючих речовин в скидах, грунтах, про що зазначено в актах відбору проб води.

Визначення показників складу та властивостей проб вод позивачем здійснено за відповідними методиками виконання вимірювань, якими для кожного показника надаються певні умови та термін виконання вимірювань.

Відомості про порушення позивачем порядку відбору проб у суду відсутні.

Результати вимірювання наведені у відповідних протоколах.

Згідно зі статтею 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодовувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи (стаття 70 Водного кодексу України).

Відповідно до пункту є частини другої статті 68 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище.

За змістом зазначеної статті підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища).

Пунктом 8 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України передбачено, що одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, згідно з частинами першою і другої якої, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Як у випадку невиконання договору, так і за зобов`язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (статті 614, 1166 Цивільного кодексу України).

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Предмет доказування коло фактів матеріально-правового значення, необхідних для вирішення справи по суті. Факти, які належать до предмета доказування, необхідно відрізняти від інших фактів, які встановлюються при розгляді справи, однак не пов`язані з правильним вирішенням питання про права і обов`язки сторін.

З врахуванням викладеного, до предмета доказування у даній справі входять такі факти: неправомірність поведінки особи, вина заподіювача шкоди, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Факт неправомірної поведінки у даній категорії спорів підтверджується актами перевірок, актами відбору проб та протоколами вимірювань. Так акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання. У такому акті зазначаються посилання на акти відбору проб та протоколи вимірювань, які в свою чергу, містять інформацію, пов`язану з проведенням інструментально-лабораторного контролю.

Акти є носіями доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог природоохоронного законодавства, на підставі яких приймається відповідне рішення контролюючого органу, а оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо складання актів та проведення перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі актів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі № 826/4278/14 та від 20.02.2018 у справі № 803/1130/17.

Судом досліджені у сукупності зазначені вище документи, а саме: акти перевірок, акти відбору проб вод та протоколи вимірювань показників скиду та властивостей вод.

Матеріалами справи підтверджено, що акт перевірки №02-484/20 від 29.10.2020 складався в присутності керівників та інших уповноважених працівників відповідача. Акт перевірки підписаний відповідними особами відповідача без пояснень, зауважень та заперечень. Доказів скасування чи оспорювання відповідачем дій позивача з приводу проведеної перевірки, в ході якої були встановлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, матеріали справи не містять. При цьому, не оскаржено відповідачем в порядку адміністративного судочинства і дії позивача щодо проведених перевірок, зокрема щодо складених Інспекцією Актів перевірок, протоколів про вчинення адміністративного правопорушення та постанов про адміністративне правопорушення.

Розмір заподіяних державі збитків, в даному випадку, підлягає розрахунку відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 20.07.2009 № 389 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за № 767/16783, із змінами, внесеними згідно наказами Міністерства екології та природних ресурсів №220 від 30.06.2011, № 320 від 15.06.2012, № 367 від 13.10.2015 (далі Методика).

Так, Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі: забруднення водних об`єктів, у тому числі пов`язаного із наднормативними скидами у водний об`єкт забруднюючих речовин та фізико-хімічних показників (забруднюючі речовини) із зворотними водами або забруднюючих речовин у чистому вигляді, у складі сировини, продукції чи відходів, крім випадків забруднення територіальних і внутрішніх морських вод та виключної морської економічної зони України із суден, кораблів та інших плавучих засобів; забруднення поверхневих та підземних вод під впливом полігонів (сміттєзвалищ) твердих побутових та промислових відходів; самовільного використання водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів; забору, використання води та скиду забруднюючих речовин із зворотними водами з порушенням умов водокористування, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування (пункт 1.2 розділу І Методики).

Пунктом 1.4 розділу І Методики визначено, що державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і, на підставі цієї Методики, розраховують розмір відшкодування збитків.

За змістом пунктів 2.1-2.3 розділу ІІ Методики наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт з перевищенням ГДС вважаються скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством. Факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом. При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються результати інструментально-лабораторних вимірювань лабораторій, які атестовані на право проведення відповідних інструментально-лабораторних вимірювань, або розрахункові методи.

Розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних водному об`єкту внаслідок скидів забруднюючих речовин із зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС позивачем здійснено за формулою 12 пункту 7.1 Методики, а саме: за період з 23.08.2019 по 06.09.2020 згідно довідки підприємства №1506/03 від 19.10.2020 про фактичні обсяги скинутих зворотних вод (випуск №1) у водний об`єкт річка Казенний Торець, акту відбору проб вод від №12 від 14.08.19, протоколу вимірювань №12 від 20.08.2019; Акту відбору проб №6 від 26.02.2020, протоколу вимірювань №6 від 28.02.2020; Акту відбору проб №12 від 15.05.2020, протоколу вимірювань №12 від 21.05.2020, на загальну суму 1 371 705,34 гривень.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суми збитків, який здійснений ним на основі відомостей первинної документації математичними методами з вірним застосуванням вихідних даних, суд дійшов висновку, що розрахунок є арифметично вірним, відповідає матеріалам справи та приписам законодавства.

У процесі розгляду справи відповідачем не надано належних доказів, які б спростовували наявність у його діях складу правопорушення та підтверджували дотримання останнім вимог природоохоронного законодавства.

Враховуючи попередні висновки, суд зауважує про наявність в діях відповідача всіх елементів складу правопорушення, що має наслідком відповідальність у вигляді стягнення збитків, а відтак свідчить про правомірність та обґрунтованість позовних вимог прокурора.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 129 Конституції України та статями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Виходячи з того, що позовні вимоги доведені та обґрунтовані матеріалами справи, позовні вимоги про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу у загальному розмірі 1371705,34 гривень підлягають задоволенню у повному обсязі.

Статтями 42, 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища передбачено, зокрема, що в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів. Для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, які утворюються за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

За приписами пункту г частини четвертої, частини шостої статті 47 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюються за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи захист від шкідливої дії вод сільських населених пунктів та сільськогосподарських угідь, ресурсозберігаючих заходів, у тому числі наукових досліджень з цих питань, ведення державного кадастру територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

У пункті 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України зазначено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя 70 відсотків.

Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

У пунктах 1, 2 глави XI Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 05.12.2019 № 342) зазначено, що кошти, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Державній казначейській службі України на ім`я відповідного органу Державної казначейської служби України за субрахунком 3331 Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами Плану рахунків (далі рахунок 3331) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Кошти, які надійшли протягом дня (з урахуванням повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджетів) на рахунки 3331, у регламентований час розподіляються Державною казначейською службою України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами.

Указом Президента України від 05.03.2015 № 123/2015 Про утворення військово-цивільних адміністрацій утворено Донецьку обласну військово-цивільну адміністрацію та Донецькій обласній державній адміністрації надано статус Донецької обласної військово-цивільної адміністрації.

Відповідно до Указу Президента України «Про створення військово-цивільної адміністрації» № 210/2021 від 26.05.2021 року утворено Слов`янську міську військово-цивільну адміністрацію Краматорського району.

Згідно зі статтями 1, 3, 4 Закону України Про військово-цивільні адміністрації військово-цивільні адміністрації району, області це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження районних, обласних рад, державних адміністрацій та інші повноваження, визначені цим Законом. У день набрання чинності актом Президента України про утворення військово-цивільної адміністрації припиняються згідно із цим Законом повноваження обласної ради, її виконавчого апарату, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах, - у разі утворення військово-цивільної адміністрації області. Військово-цивільні адміністрації населених пунктів на відповідній території здійснюють повноваження із складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; забезпечення виконання відповідного бюджету.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України «Про Військово-цивільні адміністрації» військово-цивільні адміністрації населених пунктів набувають прав та обов`язків з дня внесення запису про їх державну реєстрацію як юридичних осіб до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

У зв`язку з тим, що на момент подання позову до суду відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Слов`янської міської ради не внесено, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає зарахуванню на рахунок Слов`янської міської ради.

Витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України, -

Керуючись ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76, 86, 91, 123, 129, 165, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Керівника Слов`янської окружної прокуратури, м.Слов`янськ, Донецька область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область, до відповідача Комунального підприємства Слов`янської міської ради Словміськводоканал, м.Слов`янськ, Донецька область, про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в сумі 1371705,34 грн. задовольнити.

Стягнути з Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал» (юридична адреса: вул. Вчительська, 9, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122, ЄДРПОУ 35420,34 грн. завданої шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок перевищення встановлених нормативів гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності, зарахувавши вказані кошти на користь Слов`янської міської ради (Донецьке ГУК/ Слов`янська МТГ/ 24062100, 967785, Казначейство України (ЄАП) № UА0005658, КБК 24062100).

Стягнути з Комунального підприємства Слов`янської міської ради «Словміськводоканал» (юридична адреса: вул. Вчительська, 9, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122, ) на користь Донецької обласної прокуратури (, розрахунковий рахунок № UА 0016251, Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач - Донецька обласна прокуратура) кошти витрачені на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави в сумі 20575,58 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

В судовому засіданні 02.11.2021 проголошено та підписано вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 15.11.2021.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі http://dn.arbitr.gov.ua.

Суддя К.С. Харакоз