ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року

м. Київ

Справа № 910/2723/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого, Жукова С.В., Огородніка К. М.

за участю секретаря судового засідання - Кондратюк Л.М.;

за участю представників сторін:

скаржника - адвокат Ткаченко Р.Ю.

відповідача - Донченко О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія"

на постанову Північного апеляційного господарського суду

від 02.09.2021

у складі колегії суддів: Станіка С.Р.- головуючого, Дикунської С.Я., Шаптали Є.Ю.

та на рішення Господарського суду м. Києва

від 17.06.2021

у складі судді Полякової К.В.

у справі № 910/2723/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія"

до відповідача Національного банку України

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмете спору, на стороні позивача Публічного акціонерного товариства "Банк "Кліринговий Дім"

про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету, стягнення 200 000 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія" звернулося з позовною заявою до Національного банку України про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Національного банку України від 16.10.2020, а також про стягнення з Національного банку України 200 000 грн, отриманих за банківською гарантією.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2. Рішенням Господарського суду м. Києва від 17.06.2021 у справі № 910/2723/21 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

3. Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ТОВ "Йе Енергія" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

4. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 апеляційну скаргу залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 залишено без змін.

Рух касаційної скарги

5. 17.09.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія" звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 та на рішення Господарського суду м. Києва від 17.06.2021 у справі № 910/2723/21, підтвердженням чого є накладна відділення поштового зв`язку на конверті, в якому надійшла касаційна скарга.

6. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія" у справі № 910/2723/21 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Жукова С.В., судді - Огороднік К.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 22.09.2021.

7. Ухвалою Касаційного господарського суду від 12.10.2021 відкрито касаційне провадження у справі № 910/2723/21 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 та на рішення Господарського суду м. Києва від 17.06.2021; призначено розгляд касаційної скарги на 02.11.2021 о 10:15 год.

Короткий зміст вимог касаційної скарги з узагальненими аргументами особи, яка подала касаційну скаргу.

8. Не погоджуючись з ухваленою постановою, ТОВ "Йе Енергія" подано касаційну скаргу в якій останнє просить скасувати оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції та рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

9. Касаційну скаргу мотивовано наступним.

9.1 Суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про правомірність застосування відповідачем абзацу 2 пункту 3 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" як підстави для прийняття рішення тендерного комітету Національного банку України від 16.10.2020. При цьому в поведінці позивача відсутні ознаки дій або бездіяльності, що могли б тлумачитися як відмова позивача від укладення договору про закупівлю.

9.2 Суди попередніх інстанцій не обґрунтували свого висновку про те, що до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме пункт 2 частини третьої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" а не пункт 4 частини четвертої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" при тому, що наявна колізія вказаних правових норм.

10. Представник скаржника в судовому засіданні 02.11.2021 підтримав касаційну скаргу з підстав викладених в ній.

Узагальнений виклад позиції інших учасників у справі

11. Національним банком України подано відзив на касаційну скаргу в якому останній просить залишити вказану касаційну скаргу без задоволення а оскаржувані судові рішення без змін.

12. Представник Національного банку України в судовому засіданні 02.11.2021 заперечив проти касаційної скарги з підстав викладених у відзиві.

Позиція Верховного Суду

13. Колегія суддів, заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представників сторін, обговоривши доводи касаційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

14. Відповідно статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

15. Суд касаційної інстанції саме в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права.

16. Судами попередніх інстанцій встановлено наступне.

16.1 Відповідно до оголошення № UA-2019-12-28-001554-с, яке розміщено на авторизованому електронному майданчику Prozorro (https://prozorro.QOv.ua/tender/UA-2020-07-10-008004-c), відповідачем, як замовником, оголошено процедуру відкритих торгів на закупівлю природного газу (ДК 021:2015:09120000-6: Газове паливо).

16.2 В процедурі торгів приймали участь наступні учасники: ТОВ "ТЕК", ТОВ "ЄГАЗ" (змінило найменування на ТОВ "ЙЕ Енергія"), ТОВ "Благогаз збут", ТОВ "Укр Газ Ресурс", ТОВ "Екотехноінвест", ТОВ "АС", ТОВ "Енерджі Трейд Груп", ТОВ "Еру Трейдінг".

16.3 Відповідно до розділу 2 умов тендерної документації "Забезпечення тендерної пропозиції", учасник торгів для забезпечення виконання зобов`язань, які виникають у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, надає забезпечення тендерної пропозиції у формі банківської гарантії, згідно з якою первинне зобов`язання несе будь-який банк та з обов`язковим накладенням електронного цифрового підпису/кваліфікованого електронного підпису. Форма та зміст банківської гарантії повинні відповідати вимогам статей 560 Цивільного кодексу України та 200 Господарського кодексу України, Положенню "Про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах», затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 639 (із змінами). Банківська гарантія надається у національній валюті України (грн.). Розмір забезпечення тендерної пропозиції: 200 000,00 грн. Строк дії забезпечення тендерної пропозиції складає 120 календарних днів від кінцевої дати подання тендерних пропозицій або більш пізньої дати.

16.4 Згідно вимог тендерної документації "Істотні умови, що обов`язково включаються до договору про закупівлю" та пункту 2 частини другої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації.

16.5 В забезпечення тендерної пропозиції ТОВ "ЄГАЗ" надано банківську гарантію від 11.08.2020 № 23-2/2020-г.

16.6 01.10.2020 ТОВ "ЄГАЗ" на підставі рішення засновника перейменоване на ТОВ "ЙЕ Енергія" зі внесенням змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

16.7 На засіданні тендерного комітету Національного банку України від 01.10.2020 прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з ТОВ "ЄГАЗ", код з . Відповідне повідомлення про намір укласти договір оприлюднено 02.10.2020 на веб - порталі авторизованого електронного майданчика Prozorrо (https.7/prozorro.qov.ua/tender/UA-2020-07-10-008004-c).

16.8 У визначений тендерною документацією спосіб, переможець процедури закупівлі - ТОВ "ЄГАЗ" - надав документи, що підтверджують відсутність підстав, встановлених статтею 17 Закону України "Про публічні закупівлі". Також, у складі тендерної пропозиції ТОВ "ЄГАЗ" надано постанову НКРЕКП №674 від 18.05.2017 про видачу ліцензії ТОВ "РГК Трейдінг", рішення від 02.03.2020 про зміну назви компанії на ТОВ "ЄГАЗ", постанову НКРЕКП №932 від 13.05.2020 про внесення змін в постанову НКРЕКП № 674 від 18.05.2017 про видачу ліцензії в частині перейменування ТОВ "РГК Трейдінг" на ТОВ "ЄГАЗ".

16.9 Надалі, ТОВ "ЄГАЗ" звернулося до Національного банку України з листом від 15.10.2020 №167-СЛ- 394-1020, в якому повідомило, що ТОВ "ЄГАЗ" на підставі рішення засновника від 01.10.2020 перейменоване на ТОВ "ЙЕ Енергія", вказані зміни внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Станом на дату укладання договору про закупівлю ліцензія на провадження діяльності з постачання природного газу не переоформлена на ТОВ "ЙЕ Енергія" відповідно до вимог та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України. Таким чином, ТОВ "ЙЕ Енергія" як переможець процедури закупівлі, не може виконати вимоги пункту 2 частини другої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та надати під час укладення договору про закупівлю копію ліцензії на провадження діяльності з постачання природного газу.

16.10 Рішенням тендерного комітету Національного банку від 16.10.2020, оформленим протоколом № 65/1586-пк, відхилено тендерну пропозицію ТОВ "ЙЕ Енергія", оскільки переможець процедури закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю або укладення договору про закупівлю. Визнано переможцем процедури закупівлі ТОВ "Благогаз збут".

16.11 У подальшому, відповідач звернувся до наступного визначеного переможця закупівлі ТОВ "АС" та інших учасників процедури, з пропозицією продовжити строк дії поданої тендерної пропозиції та забезпечення до 08.02.2021.

16.12 Однак, учасники ТОВ "АС" та ТОВ "Еру Трейдінг" направили відмови в продовженні строку дії тендерних пропозицій та забезпечення, а ТОВ "Енерджі Трейд Груп" відповідь не надало.

17. Аргументи скаржника (пункти 9.1, 9.2 постанови) визнаються колегією суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду безпідставними та необґрунтованими, а тому відхиляються Судом з огляду на таке.

17.1 Відповідно до статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

17.2 Згідно частини першої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції. У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

17.3 Частиною третьою статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі:

1) відкликання тендерної пропозиції/пропозиції учасником після закінчення строку її подання, але до того, як сплив строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними;

2) непідписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем тендеру/спрощеної закупівлі;

3) ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;

4) ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі)/спрощеної закупівлі забезпечення виконання договору про закупівлю після отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, якщо надання такого забезпечення передбачено тендерною документацією/оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.

17.4 Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції повертається учаснику в разі:

1) закінчення строку дії тендерної пропозиції та забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, зазначеного в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;

2) укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі)/спрощеної закупівлі;

3) відкликання тендерної пропозиції/пропозиції до закінчення строку її подання;

4) закінчення тендеру/спрощеної закупівлі в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали тендерні пропозиції/пропозиції.

17.5 Як встановлено судами попередніх інстанцій, Тендерною документацією на закупівлю "Природний газ", код ДК 21:2015: 09120000 - 6 "Газове паливо" (затвердженої рішенням тендерного комітету від 08.07.2020, протокол №65/835-пк) в пункті 3 Розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" визначені наступні умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції, а саме, забезпечення тендерної пропозиції повертається учаснику протягом п`яти днів з дня настання підстави для повернення забезпечення тендерної пропозиції в разі:

- закінчення строку дії тендерної пропозиції та забезпечення тендерної пропозиції, зазначеного в тендерній документації;

- укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем тендеру;

- відкликання тендерної пропозиції до закінчення строку її подання;

- закінчення тендеру в разі неукладення договору про закупівлю із жодним учасників, які подали тендерні пропозиції.

Забезпечення тендерної пропозиції не повертається у разі:

- відкликання тендерної пропозиції учасником після закінчення строку її подання, але до того, як сплив строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними;

- непідписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем тендеру;

- ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону;

- ненадання переможцем процедури закупівлі забезпечення виконання зговору про закупівлю після отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, якщо надання такого забезпечення передбачено тендерною документацією.

17.6 Як вірно встановлено судами попередніх інстанцій, на засіданні тендерного комітету Національного банку України від 01.10.2020 прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з ТОВ "ЄГАЗ", код з , оприлюднене 02.10.2020 на веб - порталі авторизованого електронного майданчика Prozorrо (https.7/prozorro.qov.ua/tender/UA-2020-07-10-008004-c).

17.7 Згідно частини першої статті 12 Цивільного кодексу України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд.

17.8 Як встановлено судами попередніх інстанцій, із наведеної у листі від 15.10.2020 №167-СЛ- 394-1020 позивачем інформації слідує, що останній повідомив відповідача про неможливість виконання вимог пункту 2 частини другої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо надання під час укладення договору про закупівлю копію ліцензії на провадження діяльності з постачання природного газу. Таким чином, позивач фактично відмовився від укладення договору про закупівлю. Жодних інших пропозицій, наприклад, щодо продовження терміну для укладення договору з метою надання всіх документів, позивачем у вказаному листі - не зазначено. При цьому, судами встановлено, що позивач наголошував на тому, що ним вчинено всі необхідні дії для переоформлення ліцензії на провадження діяльності з постачання природного газу унаслідок зміни найменування юридичної особи позивача.

17.9 Враховуючи наведене, суди попередніх дійшли вірного висовку про те, що підставою для прийняття оспорюваного рішення від 16.10.2020 тендерного комітету відповідача не є обставини щодо невідповідності наданих позивачем документів для укладення договору чи не надання таких документів, а є повідомлення про неможливість виконати вимоги пункту 2 частини другої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", про що позивачем зазначено в листі від 15.10.2020 №167-СЛ- 394-1020.

17.10. Згідно пункту 3 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю. У разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею (частина сьома статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі").

17.11 З огляду на викладене, суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про те, що прийняття відповідачем оспорюваного рішення від 16.10.2020, оформленим протоколом № 65/1586-пк, яким відхилено тендерну пропозицію ТОВ "ЙЕ Енергія" внаслідок відмови від укладення договору про закупівлю, - відповідає вищенаведеним положенням Закону України "Про публічні закупівлі".

17.12 При цьому, стаття 25 Закону України "Про публічні закупівлі" визначає правову природу регулювання забезпечення тендерної пропозиції.

17.13 Частина третя наведеної статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" містить обумовлені законом випадки неповернення забезпечення тендерної пропозиції, зокрема, у випадку, обумовленому пунктом 2: непідписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем тендеру/спрощеної закупівлі.

17.14 Тобто, наведений пункт 2 частини третьої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" визначає, що у випадку, коли процедура закупівлі проведена і визначено переможця, тобто в розумінні пункту 18 частини першої статті 1, визначено учасника, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, і саме факт не підписання договору про закупівлю учасником, який став переможцем тендеру/спрощеної закупівлі визначає визначене законом право особи не повертати забезпечення тендерної пропозиції. Тобто, неповернення забезпечення тендерної пропозиції, яке врегульовано пунктом 2 частини третьої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі", передбачено у випадку саме визначеного переможця закупівлі.

17.15 Пунктом 37 частини першої статті 1 заведеного Закону визначено, що учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

17.16 В свою чергу, частинами першою, другою статті 33 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. Протягом одного дня з дати ухвалення такого рішення замовник оприлюднює в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Переможцю процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі направляється інформація про переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі із зазначенням його найменування та місцезнаходження.

17.17 Також, частина четверта статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" містить обумовлені законом випадки повернення забезпечення тендерної пропозиції, зокрема, у випадку, обумовленому пунктом 4: закінчення тендеру/спрощеної закупівлі в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали тендерні пропозиції/пропозиції.

17.18 Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивача визнано переможцем процедури закупівлі - відкритих торгів на закупівлю природного газу (ДК 021:2015:09120000-6: Газове паливо), оскільки протоколом від 01.10.2020 Національний банк України ухвалив відповідне рішення.

17.19 При цьому, суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про те, що в контексті спірних правовідносин, жодної колізії вказаних правових норм - пункту 2 частини третьої статті 25 та пункту 4 частини четвертої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" не вбачається, оскільки пунктом 2 частини третьої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено саме підстави для відсутності повернення тендерного забезпечення у випадку наявності переможця в розумінні пункту 18 частини першої статті 1 наведеного Закону, яким і було визначено позивача, що підтверджується протоколом від 01.10.2020.

17.20 В свою чергу, пункт 4 частини четвертої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі" містить обумовлені випадки повернення забезпечення тендерної пропозиції виключно в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали тендерні пропозиції/пропозиції, тобто з особами, які лише подали відповідні тендерні пропозиції, і припис вказаної частини не містить включення в себе терміну "переможець", що виключає застосування до спірних правовідносин в контексті існуючого між сторонами спору припису пункту 4 частини четвертої статті 25 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки як зазначено вище, позивач дійсно мав статус учасника процедури закупівлі, проте, набув статус переможця, обумовлений пунктом 37 частини першої статті 1 заведеного Закону.

17.21 Отже, визначення переможцем закупівлі покладає на особу певні зобов`язання з урахуванням як умов Тендерної пропозиції, так і з урахуванням приписів Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, укласти відповідний договір, як переможець, на запропонованих замовником умовах.

17.22 Проте, відповідний договір про закупівлю між сторонами підписано не було, що учасниками спору не заперечувалось, а отже, суди попередніх інстанцій дійшли вірного висновку про те, що позивач, саме як переможець закупівлі, не підписав відповідний договір, і відповідне не підписання не було наслідком саме дій відповідача (оскільки ним не приймалось жодних рішень щодо відмови в укладенні договору саме з підстав зміни найменування та організаційної форми позивача, що призвело до необхідності до внесення змін до документу, на підставі якого позивач здійснює ліцензійну діяльність), а стало наслідком саме дій позивача, що призвело до прийняття оспорюваного рішення.

17.23 При цьому, судами попередніх інстанцій встановлено, що матеріали справи не містять доказів в розумінні статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України припинення та/або анулювання чинності ліцензії позивача на провадження відповідного виду господарської діяльності після зміни найменування позивача, як не містять доказів, що позивачу було відмовлено в укладенні відповідного договору саме з підстав зміни найменування та організаційно - правової форми товариства.

18. Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

19. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, позиція суду касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

20. У справі, що розглядається, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

21. Відповідно до статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

22. Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.

23. Оскаржувані рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції таким вимогам закону відповідають.

24. Рішення суду має прийматися у цілковитій відповідності з нормами матеріального та процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних та допустимих доказів у конкретній справі.

25. Вказані вимоги судами першої та апеляційної інстанцій при ухваленні оскаржуваних рішення та постанови були дотримані.

26. Оскільки підстав для скасування рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції немає, то судовий збір за подачу касаційної скарги покладається на скаржника.

Керуючись статтями 240, 300, 301, 304, 308, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 15.01.2020 № 460-IX, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Йе Енергія" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 та на рішення Господарського суду м. Києва від 17.06.2021 у справі № 910/2723/21 залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 та рішення Господарського суду м. Києва від 17.06.2021 у справі № 910/2723/21 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. В. Білоус

Судді С. В. Жуков

К. М. Огороднік