ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року м. Харків Справа № 913/606/21

Провадження №15/913/606/21

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №83 «Донбасводбуд» (вул. Гагаріна, буд. 19-А, м. Щастя Новоайдарського району Луганської області, 91480)

до Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області (вул. Центральна, буд. 7, с. Нижньотепле Щастинського району Луганської області, 93632)

про стягнення 221 355 грн 17 коп.

Суддя Смола С.В.

Без повідомлення (виклику) представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №83 «Донбасводбуд» (далі - ТОВ «ПМК №83 «ДВБ») 03.09.2021 (дата оформлення відповідного поштового відправлення) звернулося до Господарського суду Луганської області з позовом до Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області (далі - Нижньотеплівська сільська ВЦА) про стягнення заборгованості за договором підряду від 18.12.2020 №5 у сумі 166 196 грн 29 коп., пені за період з 05.01.2021 по 03.09.2021 у сумі 40 219 грн 43 коп., штрафу в розмірі 7% у сумі 11 633 грн 74 коп., 3% річних за період з 05.01.2021 по 03.09.2021 у сумі 3 305 грн 71 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що на виконання умов договору підряду від 18.12.2020 №5, який укладений між ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» та Нижньотеплівською сільською радою, правонаступником якої є Нижньотеплівська сільська ВЦА, ним виконані підрядні роботи на загальну суму 166 196 грн 29 коп.

Відповідач в обумовлений п.3.4 договору строк оплату виконаних робіт не здійснив, у зв`язку з чим позивачем у відповідності до умов п.7.4 договору нараховані пеня та штраф і згідно ст.625 Цивільного кодексу України - 3% річних.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2021 справа передана на розгляд судді Смолі С.В.

Ухвалою суду від 08.09.2021 позовну заяву ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» залишено без руху.

Ухвалою суду від 21.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач відзив на позовну заяву не подав, хоча про розгляд справи був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням №259.

Крім того, електронний примірник ухвали надсилався судом на адресу електронної пошти відповідача, зазначену на офіційному сайті Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області (https://nizhnioteple-vca.gr.org.ua/kontakti/) - .

Відповідно до ч.4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.9 ст.165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Частиною 8 ст.252 ГПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд

В С Т А Н О В И В:

18.12.2020 між ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» як підрядником та Нижньотеплівською сільською радою як замовником укладений договір підряду №5, за умовами якого підрядник зобов`язується в порядку та на умовах, обумовлених цим договором виконати на свій ризик за завданням замовника роботи з «Реконструкції приміщення адміністративної будівлі Нижньотеплівської сільської ради з впровадженням енергозберігаючих технологій по вулиці Центральна, 7, с. Нижньотепле Станично-Луганського району Луганської області» (ДК021:2015:45200000-9 Роботи, пов`язані з об`єктами завершеного будівництва та об`єкти цивільного будівництва) (п.1.1 договору).

Відповідно до п.1.2 договору замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані підрядником роботи згідно з умовами цього договору.

Згідно з п.3.1 договору а редакції додаткової угоди від 28.12.2020 №1 ціна договору становить 166 196 грн 29 коп., у т.ч. ПДВ (20%) - 27 699 грн 38 коп. згідно договірної ціни (додаток №1 до цього договору), що є його невід`ємною частиною.

Фінансування робіт здійснюється за рахунок місцевого бюджету (п.3.2 договору).

У п.3.4 договору сторони передбачили, що остаточна оплата виконаних робіт здійснюється замовником шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника протягом 7 банківських днів після підписання сторонами актів за фактично виконані обсяги робіт.

Відповідно до п.4.1 договору всі роботи, зазначені в п.1.1 цього договору, повинні бути виконані підрядником і здані замовнику до 31.12.2020.

Здача-приймання виконаних робіт здійснюється сторонами за актом приймання виконаних робіт (п.6.1 договору).

Згідно з п.7.4 договору у разі порушення термінів виконання зобов`язань за цим договором із замовника стягується на користь підрядника пеня в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Договір набуває чинності в день його підписання обома сторонами договору і діє до 31.05.2021, але в будь-якому випадку до моменту повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань і повного розрахунку між сторонами (п.8.1 договору в редакції додаткової угоди від 28.12.2020 №1).

На виконання умов договору позивач виконав обумовлені договором підряду будівельні роботи, які відповідач не оплатив, що стало підставою для звернення ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» з цим позовом до суду.

При розгляді справи суд бере до уваги наступне.

Абзацами 1, 2 ч.1 ст.1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» передбачено, що для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених цим Законом, в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації. Військово-цивільні адміністрації - це тимчасові державні органи у селах, селищах, містах, районах та областях, що діють у складі Антитерористичного центру при Службі безпеки України (у разі їх утворення для виконання повноважень відповідних органів у районі проведення антитерористичної операції) або у складі Об`єднаного оперативного штабу Збройних Сил України (у разі їх утворення для виконання повноважень відповідних органів у районі здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях) і призначені для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення безпеки і нормалізації життєдіяльності населення, правопорядку, участі у протидії актам збройної агресії, диверсійним проявам і терористичним актам, недопущення гуманітарної катастрофи в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема проведення антитерористичної операції.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Військово-цивільні адміністрації населених пунктів набувають прав та обов`язків з дня внесення запису про їх державну реєстрацію як юридичних осіб до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно з абз.1-3 ч.1 ст.3 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» військово-цивільні адміністрації утворюються у разі потреби за рішенням Президента України. У день набрання чинності актом Президента України про утворення військово-цивільної адміністрації припиняються згідно із цим Законом повноваження: обласної ради, її виконавчого апарату, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах, - у разі утворення військово-цивільної адміністрації області; районної ради, її виконавчого апарату, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах, - у разі утворення військово-цивільної адміністрації району. У разі утворення військово-цивільної адміністрації населених пунктів повноваження відповідних сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, сільських, селищних, міських голів припиняються з дня призначення керівника такої військово-цивільної адміністрації. Повноваження виконавчих органів зазначених рад, апаратів цих рад та їх виконавчих комітетів, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у таких органах та апаратах, припиняються з дня, наступного за днем прийняття рішення зазначеним керівником військово-цивільної адміністрації населених пунктів про можливість цієї військово-цивільної адміністрації здійснювати повноваження, віднесені законом до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Абазом 1 ч.2 ст.3 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» передбачено, що військово-цивільні адміністрації населених пунктів утворюються на території територіальних громад, сільські, селищні, міські ради яких та/або їх виконавчі органи не здійснюють покладені на них Конституцією та законами України повноваження, у тому числі внаслідок фактичного саморозпуску або самоусунення від виконання своїх повноважень, або їх фактичного невиконання, а також у разі прийняття Центральною виборчою комісією рішення про неможливість проведення виборів до відповідних органів місцевого самоврядування. Найменування військово-цивільних адміністрацій населених пунктів, як правило, є похідними від найменувань населених пунктів, визначених адміністративними центрами відповідних територіальних громад, у формі прикметника.

Указом Президента України від 19.02.2021 №62/2021 «Про утворення та реорганізацію військово-цивільних адміністрацій у Луганській області» постановлено утворити Нижньотеплівську сільську військово-цивільну адміністрацію Щастинського району Луганської області.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 10.03.2021 внесено запис за №000000482 про державну реєстрацію Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області. Також керівником Нижньотеплівської сільської ВЦА з 10.03.2021 призначено Кондратьєва Д.О.

Частиною 2 ст.7 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації», зокрема передбачено, що у разі утворення військово-цивільних адміністрацій населених пунктів на територіях територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України (далі - новоутворені військово-цивільні адміністрації), де за рішенням Центральної виборчої комісії перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад та відповідних сільських, селищних, міських голів не проводилися, набуття повноважень зазначеними військово-цивільними адміністраціями та припинення повноважень сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, території яких увійшли до складу територій відповідних сформованих територіальних громад (далі - розформовані територіальні громади), їхніх виконавчих органів, реорганізація таких сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб, а також припинення повноважень військово-цивільних адміністрацій населених пунктів, території яких увійшли до складу територій відповідних сформованих територіальних громад (далі - військово-цивільні адміністрації, що припиняються), реорганізація таких військово-цивільних адміністрацій як юридичних осіб здійснюються з урахуванням таких положень: з дня призначення керівника новоутвореної військово-цивільної адміністрації припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних розформованими територіальними громадами, адміністративні центри яких включені до території відповідної сформованої територіальної громади (пп.1 ч.2 ст.7); майнові зобов`язання, майнові та немайнові права юридичних осіб - органів місцевого самоврядування розформованої територіальної громади та/або військово-цивільних адміністрацій, що припиняються, розподіляються між правонаступниками таких юридичних осіб відповідно до передавальних актів пропорційно обсягу розподілу майна, майнових прав та залишків бюджетних коштів між сформованими територіальними громадами (пп.7 ч.2 ст.7); з дня внесення запису про державну реєстрацію новоутвореної військово-цивільної адміністрації як юридичної особи до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад розформованих територіальних громад шляхом їх приєднання до юридичної особи - новоутвореної військово-цивільної адміністрації як юридичної особи, яка тимчасово здійснює повноваження відповідних органів місцевого самоврядування на затвердженій Кабінетом Міністрів України території територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом (пп.9 ч.2 ст.7); юридична особа - новоутворена військово-цивільна адміністрація є юридичною особою, що тимчасово здійснює повноваження правонаступника прав та обов`язків юридичних осіб: рад, що припиняються, - з дня внесення запису про державну реєстрацію такої новоутвореної військово-цивільної адміністрації як юридичної особи до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; виконавчих комітетів рад, що припиняються, та/або військово-цивільних адміністрацій, що припиняються, - з дня, наступного за днем прийняття керівником новоутвореної військово-цивільної адміністрації рішення про її можливість здійснювати повноваження, віднесені законом до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад (пп.11 ч.2 ст.7).

Отже, Нижньотеплівська сільська військово-цивільна адміністрація Щастинського району Луганської області є правонаступником Нижньотеплівської сільської ради, а тому є належним відповідачем за заявленими вимогами.

Відповідно до ст.193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.173 ГК України передбачено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно зі ст.11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань) є, зокрема, договір.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір від 18.12.2020 №5 є договором підряду, до якого слід застосовувати положення ст.837 ЦК України.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Статтею 846 ЦК України передбачено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Частиною 1 ст.853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

У відповідності до умов п.6.1 договору здача-приймання виконаних робіт здійснюється сторонами за актом приймання виконаних робіт.

На виконання умов договору ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» виконало для замовника роботи з «Реконструкції приміщення адміністративної будівлі Нижньотеплівської сільської ради з впровадженням енергозберігаючих технологій по вулиці Центральна, 7, с. Нижньотепле Станично-Луганського району Луганської області», що підтверджується актом від 24.12.2020 №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року, який підписаний обома сторонами без зауважень та заперечень.

Частиною 1 ст.854 ЦК України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.222 ГК України учасники господарських відносин, що порушили майнові права або законі інтереси інших суб`єктів, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення їм претензії чи звернення до суду.

Приписами ст.530 ЦК України, зокрема, встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У п.3.4 договору сторони передбачили, що остаточна оплата виконаних робіт здійснюється замовником шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника протягом 7 банківських днів після підписання сторонами актів за фактично виконані обсяги робіт.

З огляду на викладені умови договору та підписання між сторонами акта від 24.12.2020 №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року на суму 166 196 грн 29 коп. з ПДВ відповідач повинен був оплатити виконані роботи, враховуючи п.3.4 договору, у строк по 06.01.2021 включно, оскільки 25 (Католицьке Різдво), 26, 27 грудня 2020 року та 01- 03 січня 2021 року були святковими та вихідними днями.

Відповідач в порушення умов п.3.4 договору виконані роботи не оплатив, внаслідок чого за ним утворилась заборгованість у сумі 166 196 грн 29 коп.

Ураховуючи викладене суд приходить до висновку про обґрунтованість позовної вимоги про стягнення з відповідача заборгованості в сумі 166 196 грн 29 коп. та її задоволення.

Відносно вимоги позивача про стягнення з відповідача пені за період з 05.01.2021 по 03.09.2021 у сумі 40 219 грн 43 коп. та штрафу в розмірі 7% від вартості неоплачених робіт у сумі 11 633 грн 74 коп. суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Стаття 216 ГК України передбачає відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим кодексом, іншими законами і договором.

Згідно п.1 ст.230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У п.7.4 договору сторони передбачили, що у разі порушення термінів виконання зобов`язань за цим договором із замовника стягується на користь підрядника пеня в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Перевіривши розрахунок пені, наведений позивачем у позовній заяві (а.с.4), судом встановлено, що нарахування пені здійснено позивачем за період з 05.01.2021 по 03.09.2021, виходячи із подвійної облікової ставки НБУ, а не в розмірі 0,1% як передбачено п.7.4 договору.

Суд зауважує, що відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

При цьому, відповідно до ст.3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

У даному випадку розмір пені, визначений сторонами у договорі, складає 0,1% вартості робіт за кожен день прострочення, що перевищує подвійну облікову ставку НБУ, тому позивачем неправомірно здійснений розрахунок пені, виходячи із розміру пені, встановленого в п.7.4 договору, хоча у розрахунку пені (а.с.4) указана облікова ставка НБУ.

Крім того, ч.6 ст.232 ГК України передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Суд зауважує, що умовами договору підряду від 18.12.2020 №5 сторони не передбачили можливості нарахування пені понад шість місяців.

З огляду на викладене, ураховуючи встановлені судом і зазначені вище граничні строки оплати виконаних робіт за договором підряду від 18.12.2020 №5, суд приходить до висновку про те, що початком періоду прострочення виконання зобов`язання з оплати цих робіт буде 07.01.2021, а періодом, за який нараховується пеня з 07.01.2021 по 07.07.2021.

Отже, позивачем при розрахунку пені за договором підряду від 18.12.2020 №5 приписи ч.6 ст.232 ГК України не дотримані, нарахування пені здійснено понад 6 місяців, з огляду на що у задоволенні вимог про стягнення пені, нарахованої на вказані зобов`язання, за період з 08.07.2021 по 03.09.2021 у сумі 9 939 грн 37 коп. слід відмовити.

Крім того, суд бере до уваги, що нарахування пені (розрахунок а.с.4) здійснено позивачем на суму заборгованості 166 196 грн 00 коп., а не 166 196 грн 29 коп., яка дійсно існувала станом на дату нарахування, проте враховуючи принцип диспозитивності судового процесу і визначену позивачем суму, на яку він нараховує пеню, при розрахунку пені суд враховує саме суму заборгованості, визначену ТОВ «ПМК №83 «ДВБ».

Водночас суд вважає необхідним навести власний розрахунок пені за період з 07.01.2021 по 07.07.2021 зроблений за допомогою програми «Ліга Закон»:

№ і дата документаСтрок оплатиСума заборгованості в грн.Період нарахування пеніОблікова ставка НБУКількість днів простроченняСума пені, грн
Акт приймання виконаних будівельних робіт від 24.12.2020 №1по 06.01.2021 (включно)166 19607.01.2021-04.03.20216,00573 114,47
05.03.2021-15.04.20216,50422 486,11
16.04.2021-07.07.20217,50835 668,88
Разом: 11 269,45

З огляду на викладене обґрунтованою та такою, що підлягає стягненню з відповідача є пеня за період з 07.01.2021 по 07.07.2021 у сумі 11 269 грн 45 коп.

Розглядаючи вимогу позивача про стягнення штрафу в розмірі 7% від вартості неоплачених робіт у сумі 11 633 грн 74 коп. суд бере до уваги, що можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов`язань передбачено ч.2 ст.231 ГК України.

В інших випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачити в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою ст.627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить ст.61 Конституції України, оскільки згідно зі ст.549 ЦК України пеня і штраф є формами неустойки, а відповідно до ст.230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватись різний набір санкцій.

Викладене відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах від 22.03.2018 у справі №911/1351/17, від 12.12.2019 у справі №910/10939/18, які в силу положень ч.4 ст.236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.

Ураховуючи викладене, штраф у розмірі 7% від вартості неоплачених робіт у сумі 11 633 грн 74 коп. нарахований позивачем на суму заборгованості 166 196 грн 29 коп. обґрунтовано, оскільки на 31 календарний день (06.02.2021) виконані позивачем роботи відповідач не оплатив.

Отже, вимога позивача про стягнення з відповідача штрафу в розмірі 7% від вартості неоплачених робіт у сумі 11 633 грн 74 коп. підлягає задоволенню.

Відносно вимоги позивача про стягнення з відповідача 3% річних за період з 05.01.2021 по 03.09.2021 у сумі 3 305 грн 71 коп. суд зазначає наступне.

Статтею 625 ЦК України передбачена відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Так, за цією нормою Цивільного кодексу України боржник, що прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з врахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлений договором або законом.

Перевіривши наведений позивачем у позовній заяві (а.с.4) розрахунок 3% річних, суд вважає його неправильним, оскільки ТОВ «ПМК №83 «ДВБ» з огляду на встановлені вище граничні строки оплати виконаних за договором підряду від 18.12.2020 №5 робіт невірно визначено початок періоду прострочення - 05.01.2021.

Водночас суд вважає необхідним навести власний розрахунок 3% річних, виходячи із визначеної позивачем суми, на яку він нараховує 3% річних - 166 196 грн 00 коп.: 166 196Х240(кількість днів прострочення за період з 07.01.2021 по 03.09.2021)Х3%/10/365(кількість днів у 2021 році)=3 278 грн 39 коп.

Отже, обґрунтованими та такими, що підлягають стягненню з відповідача є 3% річних за період з 07.01.2021 по 03.09.2021 у сумі 3 278 грн 39 коп.

Відповідач позов не оспорив.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог.

Судовий збір покладається на сторін пропорційно розміру задоволених позовних вимог згідно зі ст.129 ГПК України.

Керуючись ст.ст.129, 232, 233, 236, 238, 240, 252 ГПК України, господарський суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №83 «Донбасводбуд» до Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області задовольнити частково.

2. Стягнути з Нижньотеплівської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, вул. Центральна, буд. 7, с. Нижньотепле Щастинського району Луганської області, 93632, ідентифікаційний код 44107138, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №83 «Донбасводбуд», вул. Гагаріна, буд. 19-А, м. Щастя Новоайдарського району Луганської області, 91480, ідентифікаційний код 31219151, заборгованість у сумі 166 196 грн 29 коп., пеню в сумі 11 269 грн 45 коп., штраф у сумі 11 633 грн 74 коп., 3% річних у сумі 3 305 грн 71 коп., судовий збір у сумі 2 886 грн 08 коп., про що видати наказ після набрання рішенням законної сили.

3. У решті позову відмовити.

4. Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №83 «Донбасводбуд», вул. Гагаріна, буд. 19-А, м. Щастя Новоайдарського району Луганської області, 91480, ідентифікаційний код 31219151.

Відповідач: Нижньотеплівська сільська військово-цивільна адміністрація Щастинського району Луганської області, вул. Центральна, буд. 7, с. Нижньотепле Щастинського району Луганської області, 93632, ідентифікаційний код 44107138.

Відповідно до ст.241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції у строки, передбачені ст.256 ГПК України та порядку, визначеному ст.257 ГПК України.

Повне рішення складено 16.11.2021.

Суддя Сергій СМОЛА