СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 року м. Харків Справа № 922/2400/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О. , суддя Шевель О.В.

за участі секретаря судового засідання Ярітенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця Рєзніка Миколи Сергійовича (вх. №2943Х) на рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 (рішення ухвалено суддею Прохоровим С.А. 28.07.2021 о 13:44 год., у приміщенні Господарського суду Харківської області, повне рішення складено 30.07.2021) у справі №922/2400/21

за позовом Керівника Дергачівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Дергачівської міської ради Харківської області, Харківська область, м. Дергачі,

до фізичної особи - підприємця Рєзніка Миколи Сергійовича, Харківська область, м. Валки

про стягнення 150583,00 грн збитків

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21 позов задоволено повністю, стягнуто з ФОП Рєзніка Миколи Сергійовича збитки в розмірі - 150583 гривень за наступними реквізитами: отримувач - ГУ УДКСУ у Харківській області, р/р UА 0020599, код платника 24060300, Казначейство України, м. Київ, код ЄДРПО 37874947, МФО 899998, судові витрати по розгляду справи покладено на відповідача, стягнуто з фізичної особи - підприємця Рєзніка Миколи Сергійовича на користь Харківської обласної прокуратури 2270,00 грн судового збору.

ФОП Рєзнік Микола Сергійович звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 22.07.2021 у справі №922/2400/20 повністю та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову у повному обсязі. Одночасно заявник апеляційної скарги звертається з клопотаннями про прийняття та врахування долучених до цієї скарги доказів, як таких, що не подані до суду першої інстанції з поважних причин.

В обгрунтування апеляційної скарги відповідач посилається на те, що рішенням Господарського суду Харківської області від 22.03.2021 у справі №922/3704/20 за позовом Дергачівської міської ради до ФОП Рєзніка М.С., про відшкодування матеріальних збитків, завданих злочином, у сумі 150583,00 грн. у задоволенні позову Дергачівської міської ради відмовлено повністю. Тобто, спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав вже вирішено. Проте, вказані обставини, суд першої інстанції не врахував, у зв`язку з чим оскаржуване рішення підлягає скасуванню із закриттям провадження.

Крім того, відповідач зазначає, що правовідносини між сторонами склалися за договором на капітальний ремонт об`єкту №1-к від 09.10.2018, який належним чином виконаний, а тому підстави для стягнення коштів відсутні. При цьому, наявність кримінально-правового правопорушення не впливає на договірні правовідносини, не спростовує їх існування та не припиняє їх. В свою чергу, неналежне виконання обов`язків за договором тягне майнову цивільно-правову відповідальність.

Також, за твердженням заявника апеляційної скарги, позивачем не доведено склад правопорушення: наявність протиправної поведінки відповідача, що призвела до заподіяння збитків у сумі 150583,00 грн.; наявності шкоди у вигляді суми завищення обсягу та вартості виробничих ресурсів за договором на капітальний ремонт об`єкту №1-к від 09.10.2018 на суму 150583,00 грн.; наявність причинного зв`язку між неправомірною поведінкою особи та шкодою (її розміром); відсутня вина на спричинення шкоди.

На думку відповідача, дії прокурора щодо стягнення збитків у вигляді завищення обсягу та вартості виробничих ресурсів за договором на капітальний ремонт об`єкту №1-к від 09.10.2018, які прийняті (за актом, довідкою), сплачені без зауважень, суперечить попередній поведінці позивача, як сторони договору, і є недобросовісними.

На підтвердження обставин, викладених в апеляційній скарзі, відповідачем надано, зокрема: договір від 09.10.2018; розрахунки витрат; локальний кошторис на будівельні роботи; довідку про вартість виконаних робіт; акт приймання виконаних робіт.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.10.2021 поновлено ФОП Рєзніку М.С. строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ФОП Рєзніка Миколи Сергійовича на рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21; запропоновано відповідачу уточнити вимоги апеляційної скарги щодо номеру справи та дати рішення, яке оскаржується; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 02.11.2021; зупинено дію рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21 до закінчення його перегляду в апеляційному порядку.

18.10.2021 від Дергачівської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності його представника. Також, Дергачівська міська рада просила залишити без змін рішення суду першої інстанції (вх.№11952).

19.10.2021 від відповідача надійшли уточнення вимог апеляційної скарги, в яких він повідомляв, що у вимогах апеляційної скарги допущені технічні описки щодо номеру справи (зазначено №922/2400/20 замість правильного - №922/2400/21) та дати рішення, яке оскаржується (22.07.2021 замість - 28.07.2021), у зв`язку з чим просив розглядати такі вимоги апеляційної скарги: скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21 повністю та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі (вх.№11906).

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Прокурор проти вимог апеляційної скарги заперечував.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились.

Розглянувши клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи документів, які були додані до апеляційної скарги, колегія суддів, враховуючи положення ст. 269 ГПК України, вважає за можливе прийняти їх до розгляду з огляду на те, що ФОП Рєзнік М.С. не отримував ухвали, якими суд повідомляв сторони про час та місце розгляду справи, не приймав участь у ній в суді першої інстанції та не був обізнаний про факт розгляду такої справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

У червні 2021 керівник Дергачівської окружної прокуратури звернувся до господарського суду з позовною заявою, в якій просив стягнути з ФОП Рєзніка М.С. збитки у розмірі 150583 грн., які виникли через завищення об`ємів і вартості виконаних робіт за договором №1к від 09.10.2018 на капітальний ремонт об`єкту, що призвело до зайвого перерахування коштів з місцевого бюджету.

В обгрунтування позовних вимог прокурор зазначав зокрема, таке.

Дергачівською окружною (місцевою) прокуратурою Харківської області під час здійснення процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000057 від 19.04.2019 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 1 та 4 ст. 358 КК України, виявлено порушення вимог чинного законодавства під час розпорядження бюджетними коштами.

Так, опрацюванням інформації, розміщеної на Інтернет-порталі "Ргоzогго - публічні закупівлі" (UА-2018-10-24-000675-b) встановлено, що 09.10.2018 між Русько - Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області (замовник) та ФОП Рєзнік М.С. (підрядник), укладено договір № 1К на капітальний ремонт об`єкту (далі - договір), а саме капітальний ремонт покрівлі будівлі за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Нове, вул. Джерельна, 3.

На виконання умов договору Русько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області відповідно до платіжного доручення №2 від 09.10.2018 на рахунок ФОП Рєзнік М.С. № перераховано аванс в сумі 229590 грн. У подальшому, 25.10.20218 між Русько-Лозівською сільською радою та ФОП Рєзнік М.С. підписано акт приймання виконаних підрядних робіт №1 від 25.10.2018, складений за формою №КБ-2в, за яким вартість виконаних будівельних робіт складає 765300,00 грн., що відповідає вартості будівельних робіт, яка зазначена у договорі підряду та у договірній ціні. На підставі зазначеного акту приймання виконаних підрядних робіт, Русько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області згідно платіжного доручення №5 від 25.10.2018 на рахунок ФОП Рєзнік М.С. № перераховано бюджетні кошти в сумі 535710 грн. Таким чином, на виконання умов договору підряду №1К від 09.10.2018 протягом жовтня 2018 року замовником на рахунок підрядника перераховано 765300 грн.

Водночас, у ході досудового розслідування встановлено, що фактично виконані будівельні роботи не в повній мірі відповідають тим, які зазначені у акті приймання виконаних будівельних робіт №1 від 25.10.2018 на суму 765300,00 грн.

За результатами проведеної в рамках кримінального провадження №0000057 судової будівельно-технічної експертизи №18435 від 05.11.2019 встановлено, що ФОП Рєзніком М.С. допущене завищення обсягів та вартості виробничих ресурсів на суму 150583,00 грн.

Тобто, дослідженнями підтверджується фактичне виконання ФОП Рєзніком М.С. підрядних робіт по договору на капітальний ремонт об`єкту №1К від 09.10.2019, покрівлі будівлі за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Нове вул. Джерельна, 3, згідно акту приймання будівельних робіт форми КБ-2в, довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3 на суму 562501,00 грн.

Таким чином, прокурор вважає, що ФОП Рєзнік М.С., достовірно знаючи про умови та строки виконання договору, вніс відомості в акти виконаних будівельних робіт, що не відповідають об`ємам фактично виконаних робіт та полягали у завищенні об`ємів і вартості виконаних робіт, що призвело до зайвого перерахування коштів місцевого бюджету на загальну суму 150583 грн.

Зазначені порушення також підтверджуються вироком Дергачівського районного суду Харківської області від 26.12.2019 у справі № 619/4703/19, яким ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191, ч.ч. 1, 4 ст. 358 КК України, та призначено відповідне покарання.

Прокурор зазначає, що інтереси держави в даному випадку полягають у порушенні бюджетного законодавства в частині незаконного та необгрунтованого витрачання бюджетних коштів, що спричиняє шкоду економічним інтересам органів місцевого самоврядування і є підставою для втручання органів прокуратури, у тому числі, для звернення з позовом до суду в інтересах держави щодо стягнення збитків, завданих внаслідок неналежного виконання умов договору №1К від 09.10.2018.

Обгрунтовуючи підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, прокурор зазначав, що правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності належать органу місцевого самоврядування, яким у спірних правовідносинах є Дергачівська міська рада (правонаступник Русько-Лозівської сільської ради). Проте, ані Русько-Лозівською сільською радою, ані Дергачівською міською радою упродовж тривалого часу не виконувались належним чином покладені на них функції та не вживались заходи щодо відшкодування завданої шкоди.

28.07.2021 судом першої інстанції прийнято оскаржуване рішення, яким позовні вимоги визнано обґрунтованими та задоволено у повному обсязі.

Надаючи правову кваліфікацію обставинам справи, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає таке.

Статтею 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч.4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII, який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Системне тлумачення ст. 53 ГПК України й абз. 1 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено, зокрема, такі правові висновки.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відповідно до п. 1 рішення I сесії VIII Дергачівської міської ради від 01.12.2020 №38 розпочато процедуру реорганізації Русько-Лозівської сільської ради шляхом приєднання до Дергачівської міської ради, встановлено двомісячний строк для заявлення кредиторами своїх вимог до Русько-Лозівської сільської ради, що припиняється, з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи; вирішено вважати Дергачівську міську раду правонаступником всього майна, прав та обов`язків Русько-Лозівської сільської ради з дня набуття повноважень новообраною Дергачівською міською радою.

Отже Дергачівська міська рада є правонаступником Русько-Лозівської сільської ради.

На виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор був зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це орган уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, який мав розглянути таке звернення та вжити заходів щодо захисту інтересів держави. Та лише не вжиття таких заходів у розумний строк з боку вказаного органу або немотивована відмова вжити такі заходи є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, і дають підстави прокурору для звернення з позовом до суду в інтересах держави.

31.05.2021 керівник Дергачівської окружної прокуратури листом звернувся до Дергачівської міської ради, в якому з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, просив в строк до 30.06.2021 надати до окружної прокуратури таку інформацію: чи вживалися Дергачівською міською радою заходи щодо стягнення з ФОП Рєзнік М.С. шкоди, завданої злочином у розміром 150583,00 грн.; чи планується Дергачівською міською радою вжиття заходів щодо стягнення вищевказаних збитків з метою судового захисту порушених інтересів держави (територіальної громади).

02.06.2021 Дергачівська міська рада повідомила Дергачівську окружну прокуратуру, що у листопаді 2020 Русько-Лозівська сільська рада зверталася до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до ФОП Рєзніка М.С. про стягнення майнової шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 191 КК України. Рішенням Господарського суду Харківської області від 22.03.2021 у справі №922/3704/20 відмовлено у позові у зв`язку з невірним визначенням позивачем фактичної та правової підстави позову. Апеляційна скарга на дане рішення не подавалася. Також, Дергачівська міська рада повідомляла, що не має наміру повторного звернення з позовною заявою до ФОП Рєзніка М.С. з вимогою про стягнення, а також зазначала, що вона, як правонаступник Русько-Лозівської сільської ради, підтримує ініціативу Дергачівської окружної прокуратури у питанні наміру прокурора звернутися з позовною заявою до суду з метою захисту та законних інтересів держави, зокрема, територіальної громади Дергачівської міської ради.

10.06.2021 керівник Дергачівської окружної прокуратури повідомив Дергачівську міську раду в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», що прокуратурою в інтересах держави в особі Дергачівської міської ради готується позовна заява до ФОП Рєзніка М.С. про стягнення збитків в сумі 150583,00 грн.

Отже, прокурором підтверджено підстави представництва інтересів держави (територіальної громади) у суді, зокрема, дотримано порядку, встановленого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», а саме попередньо, до звернення до суду, повідомлено про це орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Водночас, орган місцевого самоврядування фактично усунувся від вжиття заходів щодо захисту інтересів держави.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.10.2018 між Русько - Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області (замовник) та ФОП Рєзнік М.С. (підрядник), укладено договір №1К на капітальний ремонт об`єкту, а саме капітальний ремонт покрівлі будівлі за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Нове, вул. Джерельна, 3.

Згідно умов договору підрядник зобов`язується виконати у відповідності до умов договору «Капітальний ремонт покрівлі будівлі за адресою: Харківська обл., Дергачівський район, селище Нове, вул. Джерельна, буд 3» ДК 021:2015 - 45450000-6 інші завершальні будівельні роботи (п.1.1. договору).

Підрядник в межах договірної ціни, виконує власними та залученими силами та засобами всі передбачені договором роботи на об`єкті, забезпечує необхідну якість робіт у відповідності до нормативних документів, здає їх в обумовлені строки замовнику з передачею всієї виконавчої документації, усуває зауваження приймальних комісій та дефекти, допущені з його вини (п.2.1 договору).

Якість наданих підрядником послуг повинна відповідати нормативним, технічним, економічним та іншим вимогам діючих стандартів, і підтверджуватися документами, необхідними для такого підтвердження відповідно до чинного законодавства України (п. 2.2. договору).

Відповідно до п. 3.1. договору, його ціна складає 765300 грн., без ПДВ, згідно договірної ціни (додаток 1), який є невід`ємною частиною договору.

Згідно п. 3.3. договору попередня оплата на придбання матеріалів здійснюється відповідно до постанови КМУ №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» від 23.04.2014 в розмірі 30 % від загальної суми договору, що складає 229590,00 грн.

Відповідно до п. 5.3 договору, він набуває чинності з моменту його підписання та діє до 31.12.2018, а в частині розрахунків до повного виконання сторонами взаємних відносин за цим договором.

Згідно п. 7.1 договору після виконання всього комплексу робіт, обумовлених договором, підрядник повинен здати, а замовник прийняти виконані роботи у відповідності з нормами і правилами, діючими в України.

Замовник після отримання від підрядника акту здачі-прийому робіт повинен протягом 15 днів підписати та направити підряднику акт здачі-прийому робіт або мотивовану відмову (п. 7.2. договору).

Згідно п. 8.1. договору сторони несуть відповідальність за часткове чи повне невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором відповідно до чинного законодавства України.

За порушення умов цього договору винна сторона відшкодовує іншій стороні спричинені збитки, в т.ч. втрачену вигоду, в порядку, передбаченому чинним законодавством та договором (п. 8.2. договору).

Відповідно до вимог п. 8.3. договору відшкодування спричинених збитків не звільняє сторони від виконання зобов`язань за даним Договором.

Згідно п. 8.4. договору підрядник несе повну матеріальну відповідальність за збереження виконаних робіт на об`єкті до їх передачі замовнику.

Відповідно до п. 9.1 сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за цим договором, якщо воно є наслідком непереборної сили (стихійного лиха, повені, військових дій та інше), що виникли після укладення договору і продовжуються на момент виконання в незалежності від волі сторін, які не могли їх передбачити та відвернути.

25.10.2018 між сторонами підписано акт №1 приймання будівельних робіт за жовтень на суму 765300 грн.

Зазначена сума була перерахована Русько-Лозівською сільською радою на рахунок ФОП Рєзнік М.С. платіжними дорученнями №2 від 09.10.2018 та №5 від 25.10.2018.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина перша статті 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Статтею 858 ЦК України встановлена відповідальність підрядника за неналежну якість роботи. Так, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Предметом даного позову є стягнення збитків, які виникли у зв`язку із завищенням об`ємів і вартості виконаних робіт за договором підряду №1К від 09.10.2018, що призвело до зайвого перерахування коштів місцевого бюджету, на загальну суму 150583,00 грн.

За змістом статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Згідно зі статтею 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Склад та розмір відшкодування збитків визначено положеннями статті 225 ГК України, відповідно до якої до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Протиправною поведінкою у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Тобто обов`язок доказування покладається на сторони. Докази повинні бути належними та допустимими (ст. 74, 76, 77 ГПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 75 ГПК України обвинувальний вирок суду в кримінальному провадженні або постанова суду, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Тобто, умовою застосування даної норми є наявність вироку суду в кримінальному провадженні, що набрав законної сили, і в якому встановлено певні факти, що мають значення для розглядуваної справи.

Згідно вироку Дергачіського районного суду Харківської області від 26.12.2019 у справі № 619/4703/19, який набрав законної сили, Рєзніка М.С. визнано винуватим у пред`явленому обвинувачені у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст.191, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

Зокрема вироком суду встановлено таке.

09.10.2018 між ФОП Рєзнік М.С. та Русько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області укладено договір №1-к, відповідно до умов якого, ФОП Рєзнік М.С. зобов`язаний в повному обсязі і у встановлений термін провести "Капітальний ремонт покрівлі будівлі розташованої за адресою: Харківська область Дергачівський район село Нове вулиця Джерельна, № 3", загальна сума виконуваних робіт за вказаним договором складає 765 300,00 грн. за рахунок бюджетних коштів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами, 25.10.2018 ФОП Рєзнік М.С., діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів та у власних інтересах, вніс завідомо недостовірні відомості до офіційного документу первинного обліку форми №КБ-2в - акту приймання виконаних будівельних робіт №1 від 25.10.2018 про проведену ним роботу з капітального ремонту покрівлі будинку №3 по вул. Джерельна, с. Нове Дергачівського району Харківської області, а саме: визначення характеру робіт - прийнято улаштування шатрової покрівлі з металочерепиці, при виконанні односкатної покрівлі з профільованого сталевого настилу; завищення обсягу виконаних робіт, через зазначення в акті площі покрівлі 574 кв. м, при фактичній площі 541,4 кв. м, а також площі покрівлі на якій споруджуються дерев`яні конструкції 574 кв. м, при фактичній 510 кв. м; невірного застосування розцінки Е12-12-4 "Улаштуванння покрівель шатрових із металочерепиці "монтерей" замість Е9-42-1 "Монтаж покрівельного покриття з профільованого листа при висоті будівлі до 25 м" та РН8-6-5 "Заміна маурлатів" та РН8-6-3 "Заміна кроквяних ніг із брусів" замість РН8-1-4 "Розбирання крокв зі стояками та підкосами з дощок", РН8-1-6 "Розбирання дерев`яних мауерлатів" та РН8-24-2 "Улаштування крокв і мауерлатів з колод" в результаті чого умисно зависив обсяг та вартість виробничих ресурсів на загальну суму 150583,00 грн.

У подальшому ФОП Рєзнік М.С., достовірно знаючи про те, що вище перелічені роботи були виконані ним з порушеннями, а обсяг вказаних робіт не відповідає відомостям, що внесені ним до документу первинного обліку форми №КБ-2в - акту приймання виконаних будівельних робіт №1 від 25.10.2018 в результаті їх завищення, в ході виконання умов договору №1-к від 09.10.2018, продовжуючи діяти з корисливих мотивів, у власних інтересах, підписав вищевказаний акт приймання виконаних будівельних робіт, у який раніше вніс завідомо неправдиві відомості, у результаті чого допустив завищення обсягів та вартості виробничих ресурсів на загальну суму 150583,00 грн, тим самим підробив офіційний документ первинного обліку форми № КБ-2в, а саме акт приймання виконаних будівельних робіт № 1 від 25.10.2018 на загальну суму 765300,00 грн.

З метою отримання права на розрахунок за роботи, які фактично не виконувались, з метою привласнення бюджетних грошових коштів на суму 150583,00 грн., перебуваючи у приміщенні Русько-Лозівської сільської ради передав посадовим особам Русько - Лозівської сільської ради раніше підроблений ним документ первинного обліку форми №КБ-2в - акт приймання виконаних будівельних робіт №1 від 25.10.2018 з недостовірними відомостями щодо обсягу та якості проведених ним робіт з капітального ремонту покрівлі будинку №3 по вулиці Джерельна, село Нове, Дергачівського району Харківської області, тим самим використав підроблений документ.

Відповідно до платіжного доручення №2 від 09.10.2018 з розрахункового рахунку Русько-Лозівської сільської ради, відкритого в управлінні Державної казначейської служби України у Дергачівському районі Харківської області, на розрахунковий рахунок ФОП Рєзнік М.С., відкритий у ПАТ КБ "Приватбанк" відповідно до постанови КМУ №117 "Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт та послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" від 23.04.2014, перераховано бюджетні кошти в сумі 229590,00 грн.

В подальшому на підставі наданих ФОП Рєзнік М.С. документів, які містять у собі завідомо неправдиві відомості, а саме акту приймання виконаних будівельних робіт №1 від 25.10.2018 форми КБ-2в, згідно платіжного доручення № 5 від 25.10.2018 з розрахункового рахунку Русько-Лозівської сільської ради отримав на розрахунковий рахунок ФОП Рєзнік М.С. бюджетні кошти у сумі 535710,00 грн., із яких 150583,00 грн. за роботи, які фактично не виконувались, привласнивши тим самим бюджетні грошові кошти на вищевказану суму, які в подальшому обернув на власну користь.

За висновкам суду, своїми діями ОСОБА_1 вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 358 КК України, тобто підроблення громадянином-підприємцем офіційного документу, який надає права, з метою його використання підроблювачем; передбачений ч. 4 ст. 358 КК України, тобто використання завідомо підробленого документу; передбачений ч.1 ст. 191 КК України, тобто привласнення чужого майна, яке перебувало у його віданні, та за сукупністю злочинів визначено остаточне покарання у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн. без позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю.

Отже протиправна поведінка, яка полягає у завищенні обсягів та вартості виробничих ресурсів та вина відповідача встановлена вироком Дергачівського районного суду Харківської області від 26.12.2019 у справі №619/4703/19.

Крім того, в рамках кримінального провадження №0000057 була проведено судова будівельна-технічна експертиза, яка оформлена висновком № 18435 від 05.11.2019.

Колегія суддів зазначає, що висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної, оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії. Той факт, що висновки судових експертиз, проведених у межах провадження з іншої справи, оцінюються на загальних підставах як доказ зі справи, не вказує на неможливість брати до уваги їх зміст та оцінювати в сукупності з іншими доказами у справі. Крім того, для можливості оцінки такого висновку основним є те, чи він містить відповіді на питання, які стосуються предмету спору.

При цьому, суд враховує, що такий висновок стосовно доказового значення висновку експерта, який було складено в межах провадження з іншої справи, є загальним не залежно від категорії спору.

За результатами проведеної в рамках кримінального провадження №0000057 судової будівельно-технічної експертизи №18435 від 05.11.2019 встановлено, що ФОП Рєзніком М.С. допущене завищення обсягів та вартості виробничих ресурсів, в актах приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в по договору №1К від 09.10.2018 на капітальний ремонт об`єкту покрівлі будівлі за адресою: Харківська область, Дергачівський район, с. Нове вул. Джерельна (без врахування відповідних коефіцієнтів, що враховані кошторисом з визначення вартості фактично виконаних робіт): загальної кошторисної трудомісткості на 62782,00 грн.; профільованого сталевого настилу на 9124,00 грн.; рулонного матеріалу пароізоляції на 1154,00 грн.; дерев`яних деталей риштувань на 449,00 грн.; сталевих деталей риштувань на 12177,00 грн.; щитів настилу риштувань на 26010,00 грн.; дерев`яних конструкцій покрівлі на 37887,00 грн. Всього сума завищення вартості зазначених вище виробничих ресурсів складає 150583,00 грн.

Отже, розмір збитків встановлений судовою будівельно-технічною експертизою №18435 в рамках кримінального провадження №0000057.

З огляду на викладене, матеріалами справи підтверджується протиправна поведінка, розмір збитків, причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та збитками, його вина, а тому колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позову.

Стосовно посилань відповідача на рішення Господарського суду Харківської області від 22.03.2021 у справі №922/3704/20, яким, за його твердженням, вже вирішено спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, у зв`язку з чим, суд першої інстанції мав закрити провадження у даній справі, колегія суддів зазначає таке.

Ухвалення господарським судом рішення - це закінчення розгляду справи по суті, що врегульовано ст. 232, 233, 236-242 ГПК України, а закриття провадження у справі у зв`язку із відсутнім предметом спору - це форма закінчення судового розгляду без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи, що передбачено нормами ст. 231 ГПК України та є іншим правовим інститутом.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Господарський суд закриває провадження у справі відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Дійсно в провадженні господарського суду перебувала справа №922/3704/20 за позовом Дергачівської міської ради до ФОП Рєзніка М.С., про відшкодування матеріальних збитків, завданих злочином, у сумі 150583,00 грн., яким було відмовлено у задоволенні позову Дергачівської міської ради. Зокрема, суд зазначив, що правовими підставами позову позивач визначив ряд норм права, серед яких були стаття 22 ЦК України та стаття 1166 ЦК України. Проте, з огляду на наявність між учасниками даної справи договірних правовідносин, які виникли на підставі договору №1-к від 09.10.2018, який не визнано недійсним або нікчемним (доказів протилежного не представлено до матеріалів справи), що виключає право вимоги по стягненню з відповідача матеріальних збитків на підставі зобов`язально-правових засобів захисту за статтею 1166 ЦК України, суд дійшов про відмову в задоволенні позову.

Отже, відмовляючи у задоволенні позову у справі №922/3704/20, суд у рішенні дійшов висновку, що позивачем було не вірно обрано спосіб захисту.

Тобто, підстави позову у справі №922/3704/20 не були тотожними з підставами позову у даній справі, а відтак відсутні підстави для її закриття.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, враховуючи, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21 - без змін.

Керуючись статтями 269, 270, 275, 281-284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця Рєзніка Миколи Сергійовича залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 28.07.2021 у справі №922/2400/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 08.11.2021.

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя В.О. Фоміна

Суддя О.В. Шевель