ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.11.2021р. Справа № 904/91/20

За позовом: Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», м. Київ

До: Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», м. Дніпро

Третя особа без самостійних позовних вимог на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут», м. Дніпро

Про: стягнення 3 474 793, 75 грн. ( розгляд заяви про відстрочення виконання рішення)

Суддя Васильєв О.Ю.

Секретар судового засідання Матевосян А.М.

ПРЕДСТАВНИКИ:

Від позивача: Андрійко Є.Л. (адвокат);

Від відповідача: Кондратенко Д.А. (адвокат);

Від третьої особи: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 13.07.2021р. (залишеного без змін постановою ЦАГС від 19.10.21р.) у справі №904/91/20 позовні вимоги задоволено у повному обсязі; стягнуто з відповідача АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» на користь позивача АТ «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України»: 3 474 793, 75 грн. інфляційних втрат та 52 121, 91 грн. витрат на сплату судового збору. 22.10.21р. на виконання рішення суду видано наказ.

22.10.2021 року до суду надійшла заява відповідача про відстрочення виконання судового рішення на один рік.

Ухвалою суду від 25.10.21р. розгляд вищезазначеної заяви призначено на 04.11.21р.

03.11.21р. до канцелярії суду від позивача надійшла заява, в якій позивач заперечував проти задоволення заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду.

04.11.21р. до канцелярії суду від відповідача надійшли письмові пояснення, в яких відповідач (поміж-іншим) повідомив суд про виконання відповідачем рішення суду від 13.07.21р. у справі №904/91/20.

До судового засідання 04.11.21р. з`явилися представники сторін, третя особа явку повноважного представника до судового засідання не забезпечила. Позивач заперечував проти задоволення заяви відповідача, відповідач наполягав на задоволенні своєї заяви.

Відповідно до п.4 ст. 11 ГПК України , суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

У ст. 342 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що скарга має бути розглянута у 10 денний строк.

Одночасно, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004)

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно з приписами ст.114 ГПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Беручи до уваги наведене вище, враховуючи предмет спору, характер процесу, а також необхідність отримання від позивача додаткових пояснень у справі, необхідних для повного та об`єктивного вирішення заяви, суд дійшов висновку про необхідність відкладення слухання заяви в межах розумного строку.

У зв`язку з цим заява не може бути вирішена у даному засіданні і її розгляд підлягає відкладенню.

На підставі викладеного, керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) , статтями 114, 234, 342 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд заяви на 16.11.21р. о 10:00год.

2. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-301 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка , 1.

3. Позивачу надати письмові пояснення щодо заяви відповідача; докази виконання, відповідачем рішення суду у цій справі.

4. Відповідачу - надати докази виконання рішення суду у цій справі.

4. Визнати обов`язковою явку повноважних представників сторін до судового засідання.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Суддя Васильєв О.Ю.