РІШЕННЯ

м. Київ

08.11.2021Справа № 910/12882/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження

справу № 910/12882/21

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (код 40538421; 01001, м. Київ, площа Івана Франка, 5; e-mail: )

до Фізичної особи - підприємця Бабич Дмитро Борисович (код НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 )

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (код 19020407, 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 10)

про стягнення 370 060,69 грн.

без виклику представників учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради «Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи - підприємця Бабич Дмитро Борисович (далі - відповідач) про стягнення заборгованості за Договором про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду № 2579 від 27.12.2017 у розмірі 370 060,69 грн., з яких: 235 492,14 грн. сума основної заборгованості; 5 339,60 грн. - сума відшкодування податку за користування земельною ділянкою; 87 223,80 грн. суми неустойки; 14 965,81 грн. інфляційної складової боргу; 4 122,41 грн. 3% річних; 15 852,17 грн. пені; 7 064,76 грн. штрафу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду; відкрито провадження у справі № 910/12882/21; розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами; встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали; встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву; подати суду докази надіслання (надання) їх іншим учасникам справи.

Також даною ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Ухвала суду була надіслана відповідачу на адресу, зазначену у позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується відміткою канцелярії суду на звороті такої ухвали.

До матеріалів справи долучено рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №656 з ухвалою суду від 13.08.2021 про відкриття провадження у справі, яке надіслане відповідачу за адресою реєстрації згідно даних ЄДР (04214, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, 38, кв. 116) та яке вручено відповідачу особисто 09.10.2021.

До матеріалів справи долучено рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №664 з ухвалою суду від 13.08.2021 про відкриття провадження у справі, яке надіслане третій особі та яке вручено представнику 11.10.2021.

У встановлений судом строк відповідачем та третьою особою не подано до суду відзиву на позовну заяву позивача та письмових пояснень.

Відповідно до частини другої статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Разом з тим, відповідач у строк, встановлений Господарським процесуальним кодексом України, не подав суду відзив на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами.

ВСТАНОВИВ

27 грудня 2017 року між Департаментом комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (орендодавець), Фізичною особою-підприємцем Бабичем Дмитром Борисовичем (орендар/Відповідач) та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» (підприємство-балансоутримувач) укладено Договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду № 2579 (Договір оренди), згідно з яким нерухоме майно (нежитлові приміщення) загальною площею 121,70 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Північна, буд. 16, літ. «Б» передано в орендне користування.

31 січня 2020 року між Департаментом комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (орендодавець), Фізичною особою-підприємцем Бабичем Дмитром Борисовичем (орендар) та Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (підприємство- балансоутримувач) укладено Договір № 1 про внесення змін до договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 27.12.2017 № 2579, згідно з яким відбулася заміна підприємства-балансоутримувача у договірних відносинах щодо орендного користування нерухомим майном (нежитловими приміщеннями) загальною площею 121,70 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Північна, буд. 16, літ. «Б» на КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО»(Позивач).

За умовами п. 1.1 Договору орендодавець на підставі протоколу засідання постійної комісії Київради з питань власності від 02.11.2017 № 68 передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва (далі - об`єкт), яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Північна, буд. 16, літ. «Б» для розміщення пункту доочищення та продажу питної води.

Згідно з п. 3.1 Договору орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 № 415/1280 (зі змінами) та згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (Додаток 1.1) становить без урахування ПДВ: 42,67 грн. за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку листопад 2017 року - 5193,25грн.

Крім того, орендар відшкодовує Підприємству витрати, що пов`язані з платою податку за користування земельною ділянкою, на якій розташовано об`єкт оренди у розмірі 2 296,00 грн. на місяць без ПДВ. Розмір відшкодування витрат, що пов`язані зі сплатою податку за користування земельною ділянкою, змінюється з вимогою підприємства в односторонньому порядку у випадку змін розмірів цього податку згідно з чинним законодавством України, про що орендарю повідомляється щомісячно.

За умовами п. 3.9 Договору орендна плата сплачуться орендарем на рахунок підприємства-балансотуримувача - КП "Київтеплоенерго", починаючи з дати підписання акта пиймання-передачі.

Пунктом 3.10 Договору узгоджено, що орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем.

Відповідно до п. 3.15 Договору у разі припинення (розірвання) цього Договору орендар сплачує орендну плату до дня повернення об`єкта за актом приймання - передачі включно. Закінчення строку дії цього Договору не звільняє орендаря від обов`язку сплати заборгованість за орендною платою, якщо така виникла, у повному обсязі, враховуючи санкції, Підприємству-балансоутримувачу.

Відповідно до п. 4.2.3. Договору, Орендар зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі.

Відповідно до п. 4.3.2. Договору, підприємство-балансоутримувач (Позивач) зобов`язане здійснювати контроль за виконанням орендарем умов цього Договору і у разі виникнення заборгованості з орендної плати або інших платежів вжити заходів щодо погашення заборгованості, в тому числі проводити відповідну претензійно-позовну роботу.

Згідно з п. 4.2.20. Договору оренди (зі змінами) орендар зобов`язаний після припинення дії цього Договору протягом 3 календарних днів передати майно по акту приймання-передачі підприємству-балансоутримувачу. Акт приймання-передачі об`єкта підписується відповідним орендодавцем, орендарем та підприємством-балансоутримувачем. У разі невиконання цього пункту орендар сплачує неустойку у подвійному розмірі орендної плати.

Відповідно до п. 7.5. Договору оренди (зі змінами) у разі закінчення/припинення дії цього Договору орендар зобов`язаний за актом приймання-передачі, повернути об`єкт підприємству- балансоутримувачу у стані, не гіршому, ніж в якому перебував об`єкт на момент передачі його в оренду, з урахуванням усіх здійснених орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від об`єкта без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди.

Цей Договір є укладеним з моменту підписання його сторонами і діє з 27.12.2017 до 25.12.2020. (п. 9.1 Договору).

Пунктом 9.4 Договору сторонами узгоджено, що Договір припиняється в разі: закінчення строку, на який його було укладено.

Частиною 1 ст.2 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" визначено, що орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

Згідно з ч.3 ст.18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і в повному обсязі.

Частиною 1 ст.19 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Спір у даній справ виник у зв`язку із тим, що внаслідок систематичного порушення умов Договору станом на 01.01.2021 у Відповідача виникла заборгованість зі сплати орендної плати в розмірі 235 492,14 грн., та заборгованість по відшкодуванню витрат, пов`язаних зі сплатою податку за користування земельною ділянкою, на якій розташований об`єкт оренди у сумі 5 339,60 грн.

Також, Позивачем, у зв`язку із простроченням сплати орендних платежів заявлено до стягнення 3% річних у сумі 4 122,41 грн., інфляційну складову боргу в розмір 14 965,81 грн., 15 852 ,17 грн. пені та 7 064,76 грн. штрафу.

Крім того, оскільки станом на 01.07.2021 об`єкт оренди не повернутий, строк дії договору закінчився, Позивачем за період з 26.12.2020 по 01.07.2021, в порядку ч.2 статті 785 ЦК України, нараховано неустойку в розмірі подвійної орендної плати за фактичне користування приміщенням, що за розрахунком Позивача становить 87 223,80 грн.

Позивачем на підтвердження факту надання послуг оренди надано відповідні акти надання послуг за період з лютого 2020 року по грудень 2020р., згідно яких, за розрахунками Позивача за період часу з лютого 2020 року по грудень 2020 року сума орендних платежів становить 235 492,14 грн., сума податку за користування земельною ділянкою складає 5 339,60 грн.

При цьому доказів оплати зі сторони Відповідача суду не надано.

Судом встановлено, що строк внесення орендної плати за період часу: лютий 2020 року - грудень 2020 року є таким, що настав.

З позовної заяви вбачається, що відповідач не здійснював орендні платежі, у результаті чого на момент звернення до суду існує прострочена заборгованість з орендної плати у розмірі 235 492,14 грн., а також, податку за користування земельною ділянкою в сумі 5339,60 грн.

Матеріали справи не містять доказів оплати відповідачем вказаної суми заборгованості.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що заявлена позивачем вимога про стягнення з відповідача суми орендних платежів за період з лютого 2020 по грудень 2020 - 235 492,14 грн. та сума податку за користування земельною ділянкою - 5 339,60 грн. є правомірними, та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Крім того, позивач просить суд стягнути з відповідача 14 965,81 грн. інфляційної складової боргу; 4 122,41 грн. 3% річних; 15 852,17 грн. пені та 7 064,76 грн. штрафу.

Відповідно до положень ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно з ч. 2 ст. 218 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання. У разі, якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність.

Відповідно до ч. 1. ст. 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У сфері господарювання, згідно з ч. 2 ст. 217 та ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України, застосовуються господарські санкції, зокрема, штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктом 6.2 Договору передбачено, що за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів на користь Балансоутримувача Орендар сплачує на користь Балансоутримувача пеню у розмірі 0, 5 % від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України.

У разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, Орендар також сплачує штраф у розмірі 3% від суми заборгованості.

Судом перевірено наведений у позовній заяві розрахунки пені і штрафу та визнано їх арифметично вірними.

Таким чином, суд задовольняє позовну вимогу про стягнення з відповідача 15 852,17грн. пені, нарахованої за період часу 01.01.2021 - 01.07.2021 та 7 064,76 грн. штрафу.

За приписом частини другої статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Здійснивши перевірку розрахунку сум інфляційних втрат та 3 % річних, суд дійшов висновку про те, що нарахування здійснено вірно.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовну вимогу про стягнення з відповідача 14 965,81 грн. інфляційної складової боргу та 4 122,41 грн. 3% річних, нарахованих за період часу 26.12.2020 по 26.07.2021.

Щодо вимоги про стягнення 87 223,80 грн. суми неустойки, судом встановлено наступне.

24.11.2020 Департамент комунальної власності м. Києва звернувся до відповідача з листом, в якому зазначив про відмову орендарю в продовженні строку дії договору оренди.

Позивач звернувся до відповідача з листом від 18.12.2020 № 28УА/06/1у/1/4844" Про підписання акта приймання-передачі об`єкта оренди", в якому зазначив про припинення строку дії договору оренди 25.12.2020, попередив про необхідність сплати неустойки, в разі не передачі майна з оренди за відповідним актом. Позивач просив прибути для підписання акту приймання-передачі на зазначений об`єкт оренди 28.12.2020 о 10:30 (докази направлення листа в матеріалах справи).

Оскільки, відповідач не з`явився для підписання акту, представниками позивача було складено акт про неявку орендаря для підписання акта приймання-передачі нерухомого майна від 28.12.2020.

Матеріалами справи підтверджено припинення договору оренди № 2579 від 27.12.2017 з 26.12.2020 та не повернення орендодавцем об`єкту оренди після припинення його права користування майном.

Відповідач не заперечив та не спростував обставини, зазначені позивачем у позовній заяві. Про наслідки не подання відзиву був повідомлений належним чином.

Відповідно до статті 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за найм речі за час прострочення.

Акту повернення об`єкту оренди матеріали справи не містять.

Як вбачається з умов договору, розмір місячної орендної плати за об`єкт оренди становить 7041,50 грн., а отже орендна плата в подвійному розмірі - 14 083,00 грн.

Позивач скористався своїм правом, наданим йому ст. 758 ЦК України та звернувся щодо стягнення неустойки у подвійному розмірі орендної плати за весь період прострочення повернення орендованого майна.

Враховуючи вищезазначене, вимога позивача щодо стягнення з відповідача неустойки в розмірі 87 223,80 грн. за період з 26 грудня 2020 року по липень 2021 року є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Суд також враховує позицію Верховного Суду, викладену у Постанові від 19.04.2021 у справі № 910/11131/19, що обов`язок орендаря сплачувати орендну плату за користування орендованим майном зберігається до припинення Договору (до спливу строку дії Договору оренди), оскільки орендна плата є платою орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі. Неустойка, стягнення якої передбачено частиною другою ст. 785 ЦК України, є самостійною формою майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, яка застосовується у разі (після) припинення Договору - якщо наймач не виконує обов`язку щодо негайного повернення речі, і є належним способом захисту прав та інтересів орендодавця після припинення Договору, коли користування майном стає неправомірним. Отже, яким би способом в Договорі не регламентувалися правовідносини між сторонами у разі невиконання (несвоєчасного виконання) наймачем (орендарем) обов`язку щодо повернення речі з найму (оренди) з її подальшим користуванням після припинення Договору, що відбулося у спірних правовідносинах (пункт 4.2 цієї постанови, пункт 3.11 Договору), проте ці правовідносини не можуть врегульовуватись іншим чином, ніж визначено частиною другою статті 785 ЦК України (зокрема, з установленням для наймача (орендаря) будь-якого іншого (додаткового) зобов`язання, окрім того, що передбачений частиною другою статті 785 ЦК України).

Відповідач доказів на спростування обставин, повідомлених позивачем, не надав.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, позовні вимоги є обґрунтованими, документально підтвердженими та такими, що підлягають задоволенню.

В свою чергу відповідач не подав суду належних та допустимих доказів, які б спростовували доводи позивача.

За приписами статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати зі справи слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 13, 73, 74, 76, 77, 86, 129, 232, 233, 237, 238, 240, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до Фізичної особи - підприємця Бабич Дмитро Борисович, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про стягнення 370 060,69 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з Фізичної особи - підприємця Бабич Дмитро Борисович (код НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (код 40538421; 01001, м. Київ, площа Івана Франка, 5; e-mail: ): 235 492,14 (двісті тридцять п`ять тисяч чотириста дев`яносто дві) грн. основної заборгованості; 5 339,60 (п`ять тисяч триста тридцять дев`ять) грн. відшкодування податку за користування земельною ділянкою; 87 223,80 (вісімдесят сім тисяч двісті двадцять три) грн. суми неустойки; 14 965,81 (чотирнадцять тисяч дев`ятсот шістдесят п`ять) грн. інфляційної складової боргу; 4 122,41 (чотири тисячі сто двадцять дві) грн. 3% річних; 15 852,17 (п`ятнадцять тисяч вісімсот п`ятдесят дві) грн. пені; 7 064,76 (сім тисяч шістдесят чотири) грн. штрафу та 5 550,91 (п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят) грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08.11.2021

Суддя Ігор Курдельчук