ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2021 р. Справа №910/7441/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Пашкіної С.А.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Нікітенко А.В.

представники сторін згідно з протоколом судового засідання

розглянувши апеляційну скаргу Державного підприємства "Українське державне аерогеодезичне підприємство", в особі Закарпатської регіональної філії Державного підприємства "Українське державне аерогеодезичне підприємство"

на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 (повний текст складено 15.07.2021)

у справі №910/7441/21 (суддя Марченко О.В.)

за позовом Державного підприємства "Українське державне аерогеодезичне підприємство", в особі Закарпатської регіональної філії

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про стягнення 821 559,97 грн,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Українське державне аерогеодезичне підприємство", в особі Закарпатської регіональної філії (далі - Підприємство), звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - Залізниця) заборгованості у розмірі 821 559,97 грн, з яких: 447 688,90 грн - основний борг, 79 360,81 грн - пеня, 226 575,35 грн - інфляційні втрати, 67 934,91 грн - три проценти річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором на проведення робіт з інвентаризації земель ДТГО "Львівська залізниця" на території Рахівського району Закарпатської області від 26.12.2014 №167/14 (далі - Договір)

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 відмовлено у задоволенні позову.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд виходив з того, що права та обов`язки Державного підприємства "Закарпатський геодезичний центр" (далі - ДП "Закарпатгеодезцентр"), у тому числі за спірним договором, до позивача не перейшли, а відтак, Підприємство є неналежним позивачем у цій справі.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Підприємство звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 скасувати, в частині відмови у позові та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що оскаржуване рішення суду є необґрунтованим і незаконним, ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.08.2021 апеляційну скаргу Підприємства на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Кропивна Л.В., Пашкіна С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.08.2021 відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги Підприємства на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №910/7441/21.

4 серпня 2021 року до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/7441/21.

16 серпня 2021 року ухвалою Північного апеляційного господарського суду відкрито апеляційне провадження у справі №910/7441/21 за апеляційною скаргою Підприємства на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021. Справу №910/7441/21 призначено до розгляду на 11.10.2021.

У судовому засіданні 11.10.2021 оголошено перерву до 20.10.2021.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2021, у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Кропивної Л.В., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 18.10.2021 по справі №910/7441/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Пашкіна С.А., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2021, колегією суддів в зазначеному складі, прийнято до свого провадження апеляційну скаргу Підприємства на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі №910/7441/21.

У судовому засіданні 20.10.2021 оголошено перерву до 28.10.2021.

В судовому засіданні представник відповідача заперечив проти доводів, викладених в апеляційній скарзі та просив залишити без змін оскаржуване рішення.

Позивач про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином та у встановленому законом порядку, проте явку свого уповноваженого представника у призначене судове засідання не забезпечив, про поважність причин неявки суд не повідомив, будь-яких заяв або клопотань з цього приводу на адресу суду не надходило.

Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, вислухавши пояснення представника відповідача, Північний апеляційний господарський суд, в межах доводів апеляційної скарги, дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що 26.12.2014 між ДП "Закарпатгеодезцентр" та Державним підприємством "Дніпропетровський проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту України" укладено договір, за умовами якого останнє доручає, а ДП "Закарпатгеодезцентр" бере на себе зобов`язання виконати роботи з інвентаризації земельних ділянок та виготовити технічну документацію з інвентаризації земельних ділянок ДТГО "Львівська залізниця" на території Рахівського району Закарпатської області за межами населених пунктів орієнтовною площею 181 га.

Відповідно до пункту 2.1 договору вартість робіт визначена на підставі погодженого сторонами кошторису на виконання робіт з розрахунку за 1 га та становить за межами населених пунктів 3 899,60 грн.

Згідно з пунктом 2.2 договору загальна вартість робіт з інвентаризації земельних ділянок за Договором є орієнтовною та становить 705 827,60 грн з ПДВ.

Пунктом 2.3 договору визначено, що замовник здійснює розрахунок з виконавцем у безготівковій формі протягом 30 банківських днів після підписання акта приймання-передачі робіт з виготовлення затвердженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в паперовій і електронній формі (на кожну земельну ділянку окремо) та після отримання коштів на розрахунковий рахунок від генерального замовника - ДТГО "Львівська залізниця".

При здійсненні розрахунку вартість виконаних робіт визначається за загальну площу земельної ділянки залізниці, щодо якої проведено інвентаризацію та виготовлено технічну документацію з інвентаризації, виходячи з розрахунку вартості робіт за 1 га (відповідно до кошторисів) (пункт 2.4 договору).

За умовами пункту 5.1 договору виконавець зобов`язується виконати всі роботи в установлений Договором строк відповідно до технічного завдання.

Згідно з пунктом 5.4 договору замовник зобов`язується прийняти виконані роботи відповідно до умов договору та оплатити їх на підставі актів передачі-приймання виконаних робіт.

У пункті 8.6 договору сторони передбачили, що за несвоєчасну оплату виконаних робіт, переданих замовнику за актом передачі-приймання виконаних робіт, замовник сплачує виконавцю пеню в розмірі 0,1% від суми заборгованості за кожен день прострочення, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який нараховується пеня.

7 грудня 2015 року між ДП "Закарпатгеодезцентр" та філією "Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту" Залізниці укладено додаткову угоду №1 до договору, якою змінено юридичний статус, юридичну адресу, реквізити та назву замовника, а саме: філія "Проектно-вишукувальний інститут залізничного транспорту" Залізниці.

Сторонами підписано та скріплено печатками юридичних осіб акти здачі-приймання виконаних робіт: від 26.10.2015 №1 на суму 162 366,86 грн; від 22.12.2015 №167-2/14 на суму 41 811,12 грн (акт підписаний замовником 11.01.2016); від 12.01.2016 №167-3/14 на суму 282 618,83 грн та №167-4/14 на суму 165 070,07 грн (акти підписані замовником 12.02.2016).

Отже, на виконання умов договору виконавцем передано, а замовником прийнято роботи на загальну суму 651 866,88 грн.

За твердженням позивача, відповідач оплатив роботи лише частково на суму 204 177,98 грн, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість за договором в сумі 447 688,90 грн.

Статтею 837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини 2 зазначеної статті договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За змістом частини 1 статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно з частиною 1 статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (пункт 3 частини 1 статті 611 ЦК України).

Частиною 1 статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові, у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Відповідно до частини 6 статті 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

За змістом статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Частиною 1 і пунктом 1 частини 2 статті 258 ЦК України передбачено, що для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

За умовами частини 5 статті 261 ЦК України за зобов`язаннями, з визначеним строком виконання, перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

За зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку.

Відповідно до частини 1 статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

За змістом частини 8 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр), щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що станом на дату подання позову та прийняття рішення у цій справі в Єдиному державному реєстрі відсутні відомості щодо припинення ДП "Закарпатгеодезцентр" і, відповідно, щодо правонаступництва Підприємства. Отже, процедура припинення ДП "Закарпатгеодезцентр" ще не завершена.

Отже, місцевий господарський суд правильно встановив, що права та обов`язки ДП "Закарпатгеодезцентр", у тому числі за договором, до позивача не перейшли, а відтак, Підприємство є неналежним позивачем у цій справі.

Слід зазначити, що під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, 20.10.2021 в судовому засіданні оголошено перерву до 28.10.2021, та зобов`язано позивача надати документи, які б підтверджували перехід до останнього майнових прав та обов`язків ДП "Закарпатгеодезцентр" за договором №167/14 від 26.12.2014 у порядку правонаступництва.

Водночас, доказів, які б підтверджували набуття прав та обов`язків за вищезазначеним договором, на момент ухвалення постанови Північного апеляційного господарського суду, позивачем не надано.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до статей 73, 74, 77 ГПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції, за результатами розгляду апеляційної скарги, має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду приходить до висновку, що місцевим господарським судом повно та всебічно досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі №910/7441/21 відповідає фактичним обставинам справи, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак передбачених законом підстав для зміни та скасування оскаржуваного рішення немає.

Відповідно до статті 129 ГПК України, судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись статтями 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "Українське державне аерогеодезичне підприємство", в особі Закарпатської регіональної філії Державного підприємства "Українське державне аерогеодезичне підприємство" на рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі №910/7441/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 у справі №910/7441/21 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Матеріали справи №910/7441/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 29.10.2021.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді С.А. Пашкіна

С.І. Буравльов