ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

08 листопада 2021 року м.Харків Справа № 913/802/21
Провадження №34/913/802/21
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі
за позовом Першого заступника керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Кремінська міська рада, м. Кремінна Луганської області,
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорбудресурс», м. Київ,
про стягнення 38 507 грн. 10 коп.
Суть спору: Перший заступник керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Кремінської міської ради звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорбудресурс», в якій просить стягнути з відповідача суму безпідставно збережених коштів в розмірі 38 507 грн. 10 коп.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.09.2020 ТОВ «Дорбудресурс» набуло право власності на об`єкти нерухомості, розташовані за адресою: Луганська обл., м. Кремінна, пров. Сєвєрний, буд. 1Б, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №272334824 від 30.08.2021.
Підставою для набуття відповідачем права власності на вказане нерухоме майно виступає Договір купівлі-продажу від 29.09.2020, відповідно до умов якого ТОВ «Луганьбудпостач» передало, а ТОВ «Дорбудресурс» прийняло у власність будівлі і споруди, розташовані за адресою: Луганська область, місто Кремінна, провулок Севєрний, будинок 1Б, на земельній ділянці площею 2,5044 га кадастровий номер 442160100:15:001:0162.
В зв`язку з наведеним, прокурор наголошує, що ТОВ «Дорбудресурс» використовувало упродовж 29.09.2020-30.09.2021 зазначену земельну ділянку, без укладення договору оренди землі, не сплачуючи орендну плату за землю, чим порушило вимоги ст.ст. 93, 116, 125, 126, 206 ЗК України, ст. 16 Закону України «Про оренду землі», що свідчить про безпідставне збереження відповідачем коштів у вигляді орендної плати і призводить до неповного їх надходження до місцевого бюджету м. Кремінна.
Вказане стало підставою для звернення Першого заступника керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області до суду з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.11.2021 справу № 913/802/21 передано на розгляд судді Іванову А.В.
За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
В обґрунтування необхідності звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає, що порушення інтересів держави у даному випадку полягає у невиконанні відповідачем обов`язків встановлених вимогами земельного законодавства, а саме використання у вказаний період часу земельної ділянки комунальної форми власності без правовстановлюючих документів та як наслідок безкоштовне користування земельною ділянкою, що в свою чергу підриває засади бюджетного процесу щодо наповнення місцевого бюджету та призводить до порушення економічних інтересів держави.
У відповідь Кремінська міська рада в листі №03-06-02/3867 від 27.09.2021 зазначила, що надання інформації та копій документів є неможливим, а вжиття запропонованих заходів належить до дискреційних повноважень органу місцевого самоврядування.
Як вказує прокурор, з наведеного вбачається бездіяльність Кремінської міської ради, яка належним чином не вживає заходів щодо захисту законних інтересів держави у вигляді забезпечення надходження коштів до бюджету, оскільки вона будучи обізнаною про порушення інтересів держави, усвідомлюючи такі порушення, маючи повноваження щодо ініціювання питання стягнення коштів у судовому порядку, всупереч інтересам держави за їх захистом до суду не звертається.
В зв`язку з наведеним, прокурор направив Кремінській міській раді повідомлення №52-3457вих.21 від 01.10.2021, в якому вказав, що Сєвєродонецька окружна прокуратура має намір звернутися з позовом до суду в інтересах держави в особі міської ради до ТОВ «Дорбудресурс» про повернення безпідставно збережених коштів у вигляді несплаченої орендної плати за користування вказаною земельною ділянкою.
Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ч. 3 та 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Приписами ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» врегульовано, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Аналіз положень ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.
«Неналежність захисту» може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Кремінською міською радою не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки протягом тривалого часу міська рада знала про користування ТОВ «Дорбудресурс» земельною ділянкою без належних правових підстав, однак не здійснила належних заходів щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення безпідставно набутих коштів у судовому порядку.
Разом з тим, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку наявна бездіяльність Кремінської міської ради, оскільки вона достеменно знала про порушення інтересів держави, але не відреагувала на таке порушення та не звернулася до суду з відповідним позовом у розумний строк.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва Першим заступником керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Кремінської міської ради за заявленими позовними вимогами.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи (ч. 1 ст. 247 ГПК України).
Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на те, що предметом спору в цій справі є стягнення коштів у сумі 38 507 грн. 10 коп., яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає, що дана справа є справою незначної складності, тому визнається судом малозначною.
За змістом ч. 3 ст. 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням ціни позову, складності справи, обсягу та характеру доказів у справі, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Положеннями абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Таким чином, Кремінська міська рада набуває статусу позивача у даній справі.
Суд зауважує, що з огляду на особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні, встановлені ч.ч. 1, 2 ст. 251 ГПК України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 165, 168, 172, 176, 232-234, 247, 249, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва Першим заступником керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Кремінської міської ради за заявленими позовними вимогами.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, без повідомлення (виклику) сторін/учасників справи.
4. Запропонувати відповідачу:
- у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву з доказами направлення іншим учасникам справи,
- у разі отримання відповіді на відзив, у п`ятиденний строк з дня її вручення, подати суду обґрунтовані заперечення з доказами направлення іншим учасникам справи;
- подати контррозрахунок безпідставно збережених коштів в разі незгоди з їх розміром, визначеним прокурором, з доказами направлення іншим учасникам справи.
5. Запропонувати прокурору та позивачу:
- у разі отримання відзиву на позовну заяву, у п`ятиденний строк з дня його отримання подати суду обґрунтовану відповідь на відзив, з доказами направлення іншим учасникам справи.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 08.11.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Іванов