ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

27.10.2021м. СумиСправа № 920/692/21
Господарський суд Сумської області у складі:

судді Резніченко О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Бублик Т.Д.,

розглянув у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції у Сумській області,

до відповідача Комунального підприємства «Кролевецьводоканал»,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог

щодо предмету спору на стороні відповідача, Кролевецької міської ради

про стягнення 4798961 грн 25 коп.

за участю представників сторін:

від позивача: Матюха Д.М.

від відповідача: Зінченко Б.Ю.

від третьої особи: Рекуха О.В.

прокурор: Вакула С.М.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Прокурор 24.06.2021 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача 4721880 грн 62 коп. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без дозволу на спеціальне водокористування, зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018498 в УДКСУ у Кролевецькому районі Сумської області, одержувач коштів ОТГ Кролевецька міська рада, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100.

29.06.2021 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 28.07.2021.

Відповідач у відзиві №235 від 12.07.2021 (вх. №6602/21 від 19.07.2021) проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі, посилаючись на те, що відповідачем було завчасно розпочато процедуру отримання спеціального дозволу на видобування надр та вжито всіх можливих заходів для цього, про те він був позбавлений можливості отримати новий дозвіл до дати закінчення строку дії попереднього дозволу (до 14.01.2019), а отже у діях відповідача відсутній склад цивільного правопорушення, оскільки відсутня вина та протиправна поведінка. Крім того, вважає, що враховуючи вимоги Податкового кодексу України (п. 255.7), позивачем та прокурором невірно виконано розрахунок розміру відшкодування збитків.

Позивач та прокурор у відповіді на відзив (вх. 6626/21 від 19.07.2021 та №6797/21 від 27.07.2021 відповідно) просять суд не брати до уваги заперечення відповідача, викладені у відзиві, та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 28.07.2021 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Кролевецьку міську раду; продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 30.09.2021; відкладено підготовче засідання на 01.09.2021.

19.08.2021 відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив позивача та прокурора (вх. №7449/21).

Третя особа надала до суду письмові пояснення (вх. №3229/21 від 01.09.2021), в яких просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

У судовому засіданні 01.09.2021 оголошено перерву до 15.09.2021.

14.09.2021 від Керівника Конотопської окружної прокуратури до суду надійшла заява про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог (вх. №3386, вх. №3385), в якій він просить прийняти заяви до розгляду та стягнути з відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами, в сумі 4798961 грн 25 коп., зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018498 в УДКСУ у Кролевецькому районі Сумської області, одержувач коштів ОТГ Кролевецька міська рада, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100.

Ухвалою суду від 15.09.2021 зазначену заяву прокурора прийнято до розгляду, закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 27.10.2021.

Позов обґрунтований тим, що за результатами проведеної позивачем у період з 14.04.2021 по 27.04.2021 перевірки дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища було виявлено факти забору підземних вод із підземних горизонтів без спеціального дозволу на користування надрами у період з 14.01.2019 по 14.04.2021, що є порушенням вимог ст.ст. 16,19, 21, 23 Кодексу України «Про надра», п. 133 додатку ст. 1 Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» та заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу. Позивач на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в наслідок порушення законодавства про порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №389 від 20.07.2009 здійснив розрахунок вказаних збитків в загальному розмірі 4721880 грн. 62 коп., проте з урахуванням висновку експерта №28 від 29.06.2021 в межах кримінального провадження №0000065 визначено загальний розмір збитків на суму 4798961 грн 25 коп., проте зазначені збитки відповідачем не сплачені, що стало підставою для звернення прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області з даним позовом до суду.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Щодо підстав звернення з даним позовом до суду прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Керівник Конотопської окружної прокуратури, звертаючись з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області, зазначив підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом та представництва інтересів держави те, що позивачем як органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів щодо усунення порушень в межах своїх повноважень, в тому числі шляхом звернення до суду.

Так, органом уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, прокурором визначено Державну екологічну інспекцію у Сумській області.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 (надалі Положення), Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п.7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань (пп. 2 п. 4 Положення): здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України вимог законодавства, у тому числі про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема (п «в» пп.2 п.4 Положення); пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (пп.8 п.4 Положення).

Державна екологічна інспекція у Сумській області утворена як юридична особа публічного права територіальний орган Держекоінспекції, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.09.2011 № 995 «Про утворення територіальних органів Державної екологічної інспекції».

Постановою Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 р. № 750 ліквідовано Державну екологічну інспекцію, а також ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні та міжрегіональні територіальні органи Державної екологічної інспекції з одночасним утворенням Державної природоохоронної служби України як центрального органу виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику з проведення державного моніторингу навколишнього природного середовища та державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та її територіальних органів.

Установлено, що Державна екологічна інспекція, її територіальні органи та міжрегіональні територіальні органи, які ліквідуються згідно з пунктами 1 і 2 цієї постанови, продовжують виконувати свої повноваження до завершення здійснення заходів з утворення Державної природоохоронної служби та її міжрегіональних територіальних органів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2019 р. № 873 визнано такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 р. № 750 «Деякі питання Державної природоохоронної служби України».

Державна екологічна інспекція у Сумській області як територіальний орган Держекоінспекції уповноважена відповідно до Положення про Державне екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, що затверджена, наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 11.08.2017 № 312, зі змінами, внесеними наказом Державної екологічної інспекції України від 22.11.2018 № 249, здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства, розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, вживати заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Таким чином, Державна екологічна інспекція у Сумській області є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження щодо захисту порушених інтересів держави у зазначеній сфері правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи 27.05.2021 прокурор надсилав на адресу позивача лист 50/2-169 вих.21 стосовно самостійного звернення до суду з позовом про стягнення з КП «Кролевецьводоканал» шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок здійснення забору підземних вод без дозволу на спеціальне водокористування

Державна екологічна інспекція у Сумській області листом від 01.06.2021 №1767/10-22 повідомила, що не може звернутись самостійно з позовом у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що саме пасивна поведінка позивача після отримання повідомлення про порушення інтересів держави і стала підставою для представництва Прокурором інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

Прокурор при поданні позовної заяви навів підставу для представництва інтересів держави (нездійснення захисту інтересів держави позивачем); навів підстави для звернення з позовом (самовільне використання відповідачем водних ресурсів за відсутності дозвільних документів, чим завдано збитки державі), чим обґрунтував порушення інтересів держави.

Таким чином, прокурор, звертаючись з позовом, зазначив підстави для представництва прокурором інтересів держави та підтвердив їх наявність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

З 14.04.2021 р. по 27.04.2021 р. державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в Сумській області на підставі наказу від №192/04 від 09.04.2021 р. проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складений акт № 180/04.

Під час державного нагляду (контролю) виявлено порушення ст.ст. 16, 19, 21, 23 Кодексу України «Про надра», п. 133 додатку ст. 1 Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», зокрема, відсутність дозволу на користування надрами з 14.01.2019 до 14.04.2021 р.

Згідно з даними Довідки об`єму піднятої води із артезіанських свердловин КП «Кролевецьводоканал» за період 14.01.2019-14.04.2021 (т.1 а.с. 52-71) відповідачем у 2019 році було забрано із підземних водоносних горизонтів 519759 м.куб. підземних вод; у 2020 році 529657 м.куб. підземних вод; за період з 01.01.2021 по 14.04.2021 133568 м. куб. підземних вод.

Спеціальний дозвіл на користування надрами №4486 відповідачем отриманий 13.01.2014 р.; мета користування надрами геологічне вивчення, у т.ч. дослідно-промислова розробка питних підземних вод, затвердження запасів ДКЗ України; назва родовища: водозабір підприємства (свердловина №№1 (20),2 (4860/2), 3(4860/2), 7, 8, 5979).

На підставі матеріалів перевірки та Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 389 від 20.07.2009 р. (зі змінами та доповненнями) (надалі Методика), державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області здійснено розрахунок збитків, обумовлених самовільним використанням відповідачем підземних вод при відсутності дозвільних документів за період з 14.01.2019 р. по 14.04.2021 р., згідно з яким збитки державі становлять 4721880 грн 62 коп.

14.05.2021 р. позивач звернувся до відповідача з претензіями №30/13-21/Пр, №31/13-21/Пр, №32/13-21/Пр про відшкодування нанесених державі збитків, внаслідок самовільного використання відповідачем підземних вод при відсутності дозвільних документів, на суму 2074618 грн 04 коп., 2114125 грн 91 коп. та 533136 грн 67 коп. відповідно.

Відповідач добровільно не відшкодував заподіяної ним державі шкоди, що стало підставою звернення позивача до суду з позовом про стягнення її розміру у примусовому порядку.

Статтею 1 Водного кодексу України визначено, що водокористування - це використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Згідно зі статтею 46 Водного кодексу України водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.

Відповідно до статті 48 Водного кодексу України спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Нормами статті 49 Водного кодексу України визначено, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Пунктом 9 частини 1 статті 44 Водного кодексу України передбачено обов`язок водокористувача здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Зі змісту ч.ч. 2, 4 ст. 49 Водного кодексу України вбачається, що дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Видача (переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється безоплатно.

Відповідно до ст. 16, 19, 21 Кодексу України «Про надра» користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Отже, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому, спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування право на їх використання.

Постановою Кабінету Міністрів України №321 від 13.03.2002 затверджено Порядок погодження та видачі дозволів на спеціальне водокористування (надалі Порядок).

Пунктом 4 Порядку (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що дозволи на спеціальне водокористування водних об`єктів загальнодержавного значення видаються уповноваженим органом в місячний термін з дня подання в установленому порядку клопотання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 затверджено Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами, який регулює саме питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - води) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін.

Відповідно до п. 5 зазначеного Порядку, дозволи надаються на такі види користування надрами, зокрема, геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка родовищ корисних копалин загальнодержавного значення та видобування корисних копалин.

Згідно з п. 7 Порядку № 615, дозвіл надається на строк, визначений заявником, але не більш як 20 років - на видобування корисних копалин, п`ять років - на геологічне вивчення родовищ корисних копалин і геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку родовищ корисних копалин загальнодержавного значення.

Як визначено пунктом 6 частини 3 статті 110 Водного кодексу України відповідальність за порушення водного господарства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушення правил спеціального водокористування.

Відповідно до статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Згідно з приписами статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 03.05.2018 р. по справі № 917/717/17.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, встановлено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 389 від 20.07.2009 р. (далі - Методика).

Розрахунок збитків здійснено позивачем відповідно до пункту 9.1 Методики, згідно з яким розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, здійснюється за формулою: Зсам = 5 х W х Тар (грн.),

де W - об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, м-3;

Тар - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення (для поверхневих, підземних, шахтних, кар`єрних та дренажних вод - грн/100 м-3, води для потреб гідроенергетики та рибництва - грн/10000 м-3, води, яка входить до складу напоїв, - грн/м-3). Для води з лиманів Тар аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання поверхневих вод для показника «Інші водні об`єкти», встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення.

Позивачем при розрахунку використано ставку рентної плати в сумі 79,83 грн. за 100 куб. метрів у відповідності до пункту 255.5.2 статті 255 Податкового кодексу України за спеціальне використання підземних вод у Сумській області (крім Глухівського, Сумського, Роменського, Шосткинського районів).

Відповідач, у свою чергу, визнає об`єм води, який ним було забрано із підземних водоносних горизонтів у 2019 році - 519759 м.куб. підземних вод; у 2020 році 529657 м.куб. підземних вод; за період з 01.01.2021 по 14.04.2021 133568 м. куб. підземних вод., а також не заперечує факту відсутності спеціального дозволу на користування надрами у період з 14.01.2019 по 14.04.2021.

У той же час, відповідачем заперечується факт його бездіяльності щодо завчасного отримання нового спеціального дозволу, оскільки відповідачем було подано пакет документів до Державної служби геології та надр України для продовження строку дії спеціального дозволу на користування надрами №4486 від 13.01.2014 (вих. №498 від 14.12.2018), проте листом (вх. №10 від 22.10.2019) Державна служба геології та надр України відмовила у продовженні дії даного спецдозволу, мотивуючи відсутністю в поданому пакеті документів необхідної документації з питання продовження терміну дії спеціального дозволу на користування надрами, з яких у першу чергу, була відсутня державна експертиза з оцінки запасів корисних копалин у ДЗК України (Протокол запасів ДЗК).

У зв`язку з наведеним вище відповідачем було прийнято рішення про доцільність отримання нового спеціального дозволу на користування надрами, але вже на видобування корисних копалин терміном дії 20 років.

Так, для проведення геолого-економічної оцінки експлуатаційних запасів питних підземних вод водозаборів КП «Кролевецьводоканал», то в першу чергу, відповідачем було підписано 3 Договори на виконання робіт з геологічного вивчення з дослідно-промисловою розробкою підземних вод з апробацією запасів по категоріям у ДКЗ України (№1 від 25.01.2019 р. № 2 від 21.06.2019 р., № 135 від 30.09.2019 р.) з ТОВ ВГП «Артемівська гідрогеологічна партія».

У подальшому, 31 жовтня 2019 року по закінченню робіт з геолого-економічної оцінки, відповідач звернувся до Державної комісії України по запасам корисних копалин (ДКЗ України) щодо затвердження Звіту ТОВ ВГП «Артемівська гідрогеологічна партія» (Виконавця робіт), а саме: «Геолого-економічної оцінки експлуатаційних запасів підземних вод на водозаборі КП «Кролевецьводоканал».

Відповідно, для затвердження Звіту було укладеного Договір № 269 від 13 грудня 2019 з Державною комісією України по запасах корисних копалин (ДКЗ України).

Відповідно до Протоколу ДКЗ України № 5038 від 30.01.2020 року було затверджено запаси питних підземних вод Кролевецького родовища для КП «Кролевецьводоканал» терміном на 25 років.

На початку 2021 року у зв`язку зі зміною керівництва КП «Кролевецьводоканал», Кролевецької міської ради було розпочато другий етап процедури отримання спеціального дозволу на користування надрами: направлено відповідний лист до Державної геології та надр України, подано клопотання про виділення коштів для проведення 2 етапу процедури отримання спецдозволу-висновку оцінки впливу на довкілля (ОВД) до власника Кролевецької міської ради; укладено договори з ТОВ «ГЕО ПОШУК» для отримання висновку з ОВД для КП «Кролевецьводоканал» для подальшого подання пакету документів до в Держгеонадра для отримання спеціального дозволу.

Прокурор, обґрунтовуючи заяву про збільшення розміру позовних вимог (вх. №3385 від 14.09.2021), яка була прийнята до розгляду судом ухвалою від 15.09.2021, посилається на висновок судового експерта №28 від 29.06.2021, який був складений у кримінальному провадженні №0000065.

Так, на думку експерта, при визначенні об`єму піднятої відповідачем води із артезіанських свердловин позивачем не було враховано за період з 14.01.2019 по 14.04.2021 28877,40 м.куб. води. Тому розрахунок збитків позивача на 77080 грн 63 коп. менше, ніж встановлено експертом.

Позивач у судовому засіданні пояснив, що представники позивача здійснювали розрахунок обсягу води на підставі первісних документів. Тому не може пояснити, чому виникла така різниця.

Дослідивши копію довідки відповідача про об`єми піднятої води із артезіанських свердловин за період з 14.01.2019 по 14.04.2021 та поданий висновок експерта, суд не погоджується із позицією прокурора щодо помилкового неврахування у розрахунку збитків, який був зроблений державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області, 28877,40 м.куб. піднятої відповідачем води з артезіанських свердловин.

Тому суд вважає за необхідне здійснити розрахунок збитків, виходячи із об`єму піднятих вод із артезіанських свердловин, виходячи із розрахунку позивача, який був здійснений за результатами перевірки відповідача.

Суд не може взяти до уваги як доказ в підтвердження розміру збитків, викладених у заяві про збільшення розміру позовних вимог висновок експерта, зроблений у кримінальному провадженні №0000065, з огляду на приписи ст. 101 ГПК України.

Означеною нормою передбачено, що учасник справи може подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення з питань, які є предметом спору.

Однак, висновок експерта, поданий прокурором у справі, був складений на замовлення Слідчого СВ відділення поліції №1 Конотопського РВП ГУНП в Сумській області, який не є учасником справи, в межах іншого кримінального провадження.

Крім того, відповідач в обґрунтування своїх заперечень вважає, що під час виконання розрахунку збитків, заподіяних внаслідок самовільного використання підземних вод, позивачем не було враховано, що для житлово-комунального підприємства є ставка рентної плати, помножена на коефіцієнт 0,3.

Так, пунктом 255.7 статті 255 Податкового кодексу України визначено, що житлово-комунальні підприємства застосовують до ставок рентної плати коефіцієнт 0,3, тому на думку відповідача, збитки складають 1416564 грн 18 коп.

За визначенням, наведеним у п. 14.1.59 п. 14.1. ст. 14 Податкового Кодексу України житлово-комунальні підприємства суб`єкти господарювання, які безпосередньо виробляють, створюють та/або надають житлово-комунальні послуги (застудо розділу ІХ цього Кодексу).

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газопостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на, крім іншого, комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газопостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо).

Частиною 5 ст. 19 наведеного Закону встановлено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство «Кролевецьводоканал» є житлово-комунальним підприємством в розумінні ст. 14 Податкового кодексу України та Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Враховуючи наведене, розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води житлово-комунального підприємства, складає 79,83 грн. за 100 куб. метрів х 0,3, а тому розрахунок відшкодування розраховується за формулою наступним чином:

1) за 2019 рік: 5 * 519759 * 79,83 * 0,3 / 100, що становить 622385 грн 41 коп;

2) за 2020 рік: 5 * 529657 * 79,83 * 0,3 / 100, що становить 634237 грн 77 коп;

3) за період з 01.01.2021 по 14.04.2021: 5 * 133568 * 79,83 * 0,3 / 100, що становить 159941 грн 00 коп.

Таким чином, загальна сума збитків складає 1416564 грн 18 коп.

Судом встановлено наявність елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, яка виявилась у самовільному видобування підземних вод без відповідного дозволу в період з 14.01.2019 по 14.04.2021; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; самої шкоди. Відповідач відсутність своєї вини належними доказами не спростував.

На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 1416564 грн 18 коп. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами; у задоволенні позову щодо стягнення з відповідача збитків в сумі 3382397 грн 07 коп. суд відмовляє у зв`язку з необґрунтованістю розміру шкоди в цій частині.

Розподіл судових витрат між сторонам.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що судом позовні вимоги задоволені частково, то на відповідача покладаються витрати Сумської обласної прокуратури зі сплати судового збору в розмірі 21595 грн 32 коп.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції у Сумській області, до відповідача Комунального підприємства «Кролевецьводоканал», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, Кролевецької міської ради про стягнення 4798961 грн 25 коп. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в наслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами задовольнити частково.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Кролевецьводоканал» (вул. Шевченка, буд. 19, м. Кролевець, Сумська область, 41300, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області 1416564 грн 18 коп. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами, зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018498 в УДКСУ у Кролевецькому районі Сумської області, одержувач коштів ОТГ Кролевецька міська рада, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100.

3. У позові в частині стягнення з Комунального підприємства «Кролевецьводоканал» 3382397 грн 07 коп. збитків - відмовити.

4. Стягнути з Комунального підприємства «Кролевецьводоканал» (вул. Шевченка, буд. 19, м. Кролевець, Сумська область, 41300, ) на користь Сумської обласної прокуратури (вул. Герасима Кондратьєва, 33, м. Суми, 40000, , (отримувач Сумська обласна прокуратура, код 03527891, UA00002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) 21595 грн 32 коп. витрат по сплаті судового збору.

5. Витрати по сплаті судового збору у розмірі 50389 грн 09 коп. покласти на Сумську обласну прокуратуру.

6. Видати Державній екологічній інспекції у Сумській області та Сумській обласні прокуратурі накази після набрання рішенням законної сили.

7. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

8. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повні реквізити сторін зазначені у п.п. 2, 4 резолютивної частини даного рішення.

Повне судове рішення складено 02.11.2021.

Суддя О.Ю. Резніченко