ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2021 р. Справа№ 910/20891/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Алданової С.О.

Владимиренко С.В.

секретар судового засідання: Білоус О.О.

представники учасників справи: не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 03.06.2021

про призначення експертизи

у справі №910/20891/20 (суддя - Селівон А.М.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради

(Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс"

про стягнення 693 615, 33 грн

та за зустрічним

позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс"

до Комунального підприємства виконавчого органу Київради

(Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

про визнання недійсним акту звіряння розрахунків

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" про стягнення заборгованості у загальному розмірі 693 615, 33 грн, з яких: 617 052,50 грн - основний борг, 53 089, 39 грн - пеня, 13 598, 52 грн - 3% річних та 9874, 92 грн - інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за Договором на постачання теплової енергії у гарячій воді №1632241 від 23.01.2019, в частині своєчасної та повної оплати спожитої відповідачем теплової енергії у гарячій воді за період з листопада 2019 року по жовтень 2020 року, внаслідок чого у Товариства з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" утворилася заборгованість.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2021 позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №910/20891/20, вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

15.03.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" з вимогами до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" про визнання недійсним акту звіряння розрахунків за теплову енергію від 30.09.2020.

Водночас, Товариством з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" подано до суду клопотання про призначення у даній справі судової комплексної економічної експертизи з залученням спеціаліста теплотехніка.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.03.2021 зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду, об`єднано в одне провадження з первісним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження разом з первісним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 клопотання відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) про призначення комплексної судової економічної експертизи задоволено частково.

Призначено у справі №910/20891/20 судову комплексну економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

- Який об`єм та розмір спожитої за період з листопада 2019 року по вересень 2020 року теплової енергії у гарячій воді в будинку по вул. Закревського, 19, в м. Києві підтверджується документами бухгалтерського та податкового обліку, з урахуванням того, що Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" повинно було обрахувати теплову енергію на потреби гарячого водопостачання та опалення у відповідності до Договору №540737 від 21.01.2019 та п. 23 "Правил користування тепловою енергією" (затверджених Постановою КМУ від 03.10.2007 №1198)?

- Якими доказами підтверджується господарська операція, на підставі якої Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" визначило обсяг теплової енергії на потреби гарячого водопостачання та опалення за Договором №540737 від 21.01.2019 в період з листопада 2019 року по вересень 2020 року в будинках по вул. Заболотного,96, 98 в м. Києві?

Ухвала суду мотивована тим, що з метою встановлення важливих для правильного вирішення даного спору фактичних обставин справи, які входять до предмета доказування, а саме дійсного обсягу спожитої Товариством з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" теплової енергії в гарячій воді та вартості спожитої теплової енергії, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою суду першої інстанції, позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) (Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго") звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 у справі №910/20891/20 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції під час постановлення оскаржуваної ухвали неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, та порушено норми процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що матеріали справи містять належні та допустимі докази (первинні документи), які підтверджують обсяг та вартість спожитої теплової енергії, і наявність вищевказаних доказів дає можливість суду вирішити спір по суті без призначення судової експертизи.

Також позивач за первісним позовом стверджує, що судом першої інстанції порушено приписи ст. 99 ГПК України в частині наявності підстав для призначення судової експертизи.

Окрім цього, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" також зазначає, що відповідач, заявляючи безпідставне клопотання про призначення судової експертизи, вчиняє дії по затягуванню судового процесу.

Також, у тексті апеляційної скарги скаржником викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, з обґрунтуванням причин пропуску.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2021 апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючої судді (судді-доповідача) - Зубець Л.П., суддів: Мартюк А.І., Євсікова О.О.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді Зубець Л.П. у відпустці, вирішити питання щодо подальшого руху апеляційної скарги у даній справі у законодавчо встановлений строк було неможливо.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2021 клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку задоволено, поновлено скаржнику пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 у справі №910/20891/20.

Відкрито апеляційне провадження у справі №910/20891/20 за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 та призначено до розгляду на 21.09.2021.

Роз`яснено учасникам справи право та встановлено строк для подання відзивів на апеляційні скарги, пояснень, заяв та клопотань до суду апеляційної інстанції.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" у порядку ст. 263 Господарського процесуального кодексу України своїм правом не скористалося, до Північного апеляційного господарського суду відзиву на апеляційну скаргу не подало.

У зв`язку з перебуванням судді Євсікова О.О., який входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.09.2021 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Мартюк А.І., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2021 прийнято справу №910/20891/20 за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 до провадження у вище визначеному складі колегії суддів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2021 розгляд справи №910/20891/20 відкладено на 05.10.2021.

У зв`язку з перебуванням судді Мартюк А.І., яка входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.10.2021, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Владимиренко С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.10.2021 прийнято справу №910/20891/20 за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів та призначено до розгляду в судовому засіданні на 02.11.2021.

02.11.2021 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" надійшло клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 02.11.2021, обґрунтоване неможливістю забезпечити присутність повноважного представника останнього.

У судове засідання 02.11.2021 учасники справи представників не направили, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.ч. 12, 13 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

При цьому, положеннями вказаної статті передбачено право, а не обов`язок суду відкласти апеляційний розгляд справи. За висновками суду неявка представників сторін не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

В силу приписів статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Одним із основних принципів (засад) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи те, що в матеріалах справи мають місце докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку ухвали суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників сторін, а тому відмовляє в задоволенні клопотання позивача за первісним позовом про відкладення розгляду справи.

Згідно із ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У судовому засіданні 02.11.2020 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Здійснивши аналіз вказаних положень, колегія суддів зазначає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування обставин, що мають значення для справи (фактичних даних, що входять до предмета доказування), без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто, у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, або коли наявні у справі докази є взаємно суперечливими.

При цьому, неприпустимо ставити перед судовими експертами питання, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі, а також правові питання, вирішення яких згідно з чинним законодавством віднесено до компетенції суду.

Як було зазначено вище, частково задовольняючи клопотання про призначення у даній справі судової експертизи, місцевий господарський суд зазначив, що для встановлення фактичних обставин справи, які входять до предмета доказування, а саме дійсного обсягу спожитої Товариством з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" теплової енергії у гарячій воді та вартості спожитої теплової енергії, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Однак, апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Колегія суддів зауважує на тому, що предметом первісного позову у даній справі є стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію у період з листопада 2019 року по жовтень 2020 року за договором на постачання теплової енергії у гарячій воді. Підставами заявленого позову є неналежне виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Водоканал-Сервіс" своїх зобов`язань з оплати за спожиту теплову енергію.

Як убачається з матеріалів справи, Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до первісної позовної заяви на підтвердження заявлених позовних вимог, факту постачання теплової енергії за договором відповідачеві та її обсягу надано належним чином засвідчені копії наступних доказів:

- корінець наряду на включення та відключення опалення на об`єкті за адресою: м. Київ, вул. Закревського Миколи,19;

- акт про готовність вузла комерційного обліку теплової енергії до роботи за вищевказаною адресою;

- акти приймання-передавання товарної продукції (теплової енергії) за спірний період;

- рахунок-фактура від 30.09.2020 на оплату теплової енергії;

- відомості по фактичному споживанню теплової енергії;

- облікові картки на підтвердження фактичного споживання теплової енергії за період з листопада 2019 року по квітень 2020 року.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд зазначає, що матеріали справи містять докази (первинні документи), з яких можливо встановити обсяг та вартість спожитої теплової енергії. Наявність вищевказаних доказів дає можливість суду вирішити спір по суті без призначення судової економічної експертизи, задовольнивши позов повністю чи частково, або ж відмовивши у задоволенні позову повністю чи частково.

Натомість, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях, без яких неможливо встановити обставини справи, тобто, у тому разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Однак, у даному випадку, з огляду на наявні у матеріалах справи докази, апеляційним господарським судом не встановлено необхідності у призначенні судової експертизи.

З огляду на вищезазначене, відсутня необхідність призначення експертизи по першому питанню, поставленому судом на вирішення експертизи, а саме щодо встановлення об`єму та розміру спожитої теплової енергії на потреби опалення та гарячого водопостачання, оскільки такі обставини можливо підтвердити/спростувати наявними у матеріалах справи доказами, що додані Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до первісної позовної заяви.

Що ж стосується другого питання, поставленого на вирішення експертів, щодо того, якими доказами підтверджується господарська операція, на підставі якої Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" визначило обсяг теплової енергії на потреби гарячого водопостачання та опалення, апеляційний суд зазначає, що таке питання відноситься виключно до компетенції суду, а його вирішення не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Так, обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

За змістом положень ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Проаналізувавши наведені процесуальні норми, суд зазначає, що питання визначення обсягу та належності доказів, поданих учасниками справи на підтвердження тих чи інших обставин, є прерогативою суду та відноситься до його безпосередніх обов`язків під час встановлення фактичних обставин справи. Саме тому, встановлення обставин щодо визначення певного кола доказів не може бути покладено на судового експерта у жодній сфері.

Зазначене суд першої інстанції до уваги не взяв, у зв`язку з чим під час постановлення оскаржуваної ухвали неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а також порушено приписи процесуального права в частині підстав та порядку призначення судової експертизи.

За вказаних обставин, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" щодо наявності у матеріалах справи необхідного обсягу доказів для самостійного встановлення її фактичних обставин без необхідності призначення судової експертизи, а також доводи в частині порушення судом першої інстанції ст. 99 ГПК України.

Додатково також слід наголосити на тому, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 08.11.2018 у справі №910/14672/17).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, а також порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (ст. 280 ГПК України).

З огляду на вказані обставини, ґрунтуючись на матеріалах справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 у справі №910/20891/20 - скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

При цьому, розподіл сум судового збору, пов`язаного з поданням апеляційної скарги, повинен здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду справи по суті згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. п. 11 та 12 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Разом з цим, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини першої статті 255 цього кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Оскільки ухвали суду першої інстанції про призначення експертизи та про зупинення провадження у справі до зазначеного переліку не відносяться, дана постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 273, 275-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 у справі №910/20891/20 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 у справі №910/20891/20 скасувати.

3. Справу №910/20891/20 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

4. Матеріали справи №910/20891/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено - 08.11.2021.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді С.О. Алданова

С.В. Владимиренко