РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.10.2021 Справа № 910/3143/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н. І., за участі секретаря судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали господарської справи

За позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури (б-р. Л. Українки, 27/2, м. Київ,01601, ) в інтересах держави та територіальної громади сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради (01196, м. Київ, пл. Л.Українки, буд.1, )

до 1) Комунальної установи Київської обласної ради "Фонд комунального майна" (вул. Полтавська, буд. 4, м. Буча, Київська область,08092, )

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Девелопмент Компані" (вул. Рейтарська, буд.17, н/п 14А, офіс 6, м. Київ, 01034, )

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача

1) Комунальне підприємство Київської обласної ради "Друкар" (08200, Київська область, м. Ірпінь, вул. Ярославська, буд.11, );

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Е-Тендер" (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд 21, літ "А", );

3) Товариство з обмеженою відповідальністю "БУЗІНВЕСТ" (08130, вул. Соборна, буд. 10-Б, н/п 110, с. Петропавлівська Борщагівка, Києво-Святошинського району, Київської області, )

про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності на спірні нежитлові будівлі

Представники сторін згідно протоколу судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури (далі - заявник) в інтересах держави та територіальної громади сіл, селищ, міст Київської області в особі Київської обласної ради (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунальної установи Київської обласної ради "Фонд комунального майна" (далі - відповідач 1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Девелопмент Компані" (далі - відповідач 2) про визнання недійсними результатів аукціону, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності на спірні нежитлові будівлі.

В обґрунтування позовних вимог заявник зазначає, що позивачем було виставлено на приватизацію інвентарні об`єкти нерухомості спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської обласної ради загальною площею 3322, 60 кв.м. на електронному аукціоні (лот: UA-PS-2020-10-31-000011-2), переможцем якого було визначено відповідача-2 у справі, однак під час здійснення приватизації об`єкта комунальної власності та проведення інвентаризації та оцінки спірного майна відбулися порушення Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", у зв`язку з чим заявник просить суд визнати недійними результати електронного аукціону щодо об`єкта приватизації, договір купівлі продажу групи інвентарних об`єктів та скасування державної реєстрації права власності на спірні нежитлові будівлі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.05.2021.

19.04.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про розгляд справи без участі представника, відповідачем 2 подано відзив на позовну заяву в якому проти позову останній заперечує та вказує, що інформаційне повідомлення щодо продажу об`єктів з електронного аукціону відповідало вимогам ч.3.ст.21 ЗУ «Про приватизацію державного і комунального майна». Аукціонною комісією протоколом від 09.10.2020 №3 визначено стартову ціну для всіх необхідних різновидів аукціонів. Організація та проведення електронного аукціону № UA- PS - 2020-10-31-000011-2 з продажу спірних об`єктів, а також оформлення його результатів відбулися з повним дотриманням вимог ЗУ «Про приватизацію державного і комунального майна» та порядку № 432, що свідчать про необгрунтованість позову. Відповідачем 2 законно здійснено придбання спірних об`єктів за рахунок позикових коштів.

Також відповідачем 2 подано клопотання про залишення позову без розгляду.

Ухвалою від 19.04.2021 задоволено заяву третьої особи 2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

21.04.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про розгляд справи без участі представника. А відповідачем 2 клопотання про відкладення розгляду справи.

22.04.2021 через відділ діловодства суду прокуратурою подано клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 22.04.2021 відкладено підготовче засідання на 12.05.2021.

07.05.2021 року на електронну адресу суду від заступника керівника Київської обласної прокуратури надійшла відповідь на відзив.

07.05.2021 року через канцелярію суду відповідачем 2 подано заяву про залишення позову без розгляду.

11.05.2021 через відділ діловодства суду прокуратурою подано відповідь на відзив.

12.05.2021 року через канцелярію суду відповідачем 2 подано письмові заперечення на клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про витребування доказів по справі.

Ухвалою від 12.05.2021 продовжено строки підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання на 26.05.2021.

26.05.2021 через відділ діловодства суду відповідачем 2 подано заперечення на відповідь заступника керівника Київської обласної прокуратури на відзив. Також подано клопотання про витребування доказів.

26.05.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про розгляд справи без участі представника.

Ухвалою від 26.05.2021 клопотання відповідача 2 про витребування доказів задоволено та відкладено підготовче засідання на 17.06.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 року розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкладено до 07.07.2021 та повторно витребувано додаткові матеріали.

06.07.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 року розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкладено до 04.08.2021 та повторно витребувано додаткові матеріали.

08.07.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи.

26.07.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) представником відповідача 1 подано заяву про долучення документів, витребуваних судом.

04.08.2021 року через канцелярію суду відповідачем 1 подано відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує та вказує, що повинно вирішуватися питання про зміни суб`єктивного складу даного судового процесу і Київська обласна рада має набути статусу відповідача.

04.08.2021 року через канцелярію суду відповідачем 2 подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи та клопотання про повторне витребування доказів.

Ухвалою від 04.08.2021 задоволено клопотання відповідача 2 про долучення доказів та поновлено процесуальний строк, задоволено клопотання про витребування доказів, відкладено розгляд справи на 18.08.2021.

05.08.2021 через відділ діловодства суду відповідачем 2 подано клопотання про долучення доказів по справі.

13.08.2021 через відділ діловодства суду відповідачем 1 подано клопотання про зупинення провадження по справі.

17.08.2021 через відділ діловодства суду позивачем та відповідачем 1 подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2021 року розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкладено до 16.09.2021.

19.08.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи.

14.09.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) представником прокуратури подано клопотання про витребування письмових доказів, відповідь на відзив, відповідачем 1 письмові пояснення.

16.09.2021 року через канцелярію суду відповідачем 2 подано письмові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.09.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 30.09.2021.

30.09.2021 через відділ діловодства суду відповідачем 2 подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою від 30.09.2021 відкладено розгляд справи по суті на 27.10.2021.

23.10.2021 через відділ діловодства суду відповідачем 2 подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, яке протокольною ухвалою задоволено та поновлено процесуальний строк для його подачі.

У судовому засіданні 27.10.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до ст. 240 ГПК України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII «Про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, що підлягають приватизації у 2020 році» визначено перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації, зокрема, будівля А, А1 площею 2708,10 кв.м., будівля Б площею 535,20 кв.м., будівля В площею 54,3 кв.м., будівля Г площею 25,0 кв.м., розташовані за адресою м. Київ, вул. Васильківська, 3, балансоутримувачем яких зазначено Комунальне підприємство Київської обласної ради "Друкар".

В електронній торговій системі «Прозоро.Продажі» 19.11.2020 відбувся електронний аукціон щодо об`єкта малої приватизації - групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., а саме: адміністративної будівлі (літ. А, А1) загальною площею 2708,10 кв.м.; будівлі гаражу/складу (літ. Б) площею 535,20 кв.м.; будівлі кафе (літ. В) площею 54,3 кв.м.; будівлі складу (літ. Г) площею 25,0 кв.м., що перебували на балансі Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар", що знаходяться за адресою м. Київ, вул. Васильківська, 3.

Результати вказаного електронного аукціону оформлено Протоколом про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-10-31-000011-2, затвердженого наказом Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» № 42 від 25.11.2020.

На підставі Протоколу про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-10-31-000011-2 між Комунальною установою Київської обласної ради «Фонд комунального майна» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Бізнес Девелопмент Компані» укладено Договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації комунальної власності від 26.11.2020, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г. за реєстровим номером 7820.

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачем було виставлено на приватизацію інвентарні об`єкти нерухомості спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської обласної ради загальною площею 3322, 60 кв.м. на електронному аукціоні (лот: UA-PS-2020-10-31-000011-2), переможцем якого було визначено відповідача 2 у справі, однак під час здійснення приватизації об`єкта комунальної власності та проведення інвентаризації та оцінки спірного майна відбулися порушення Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", у зв`язку з чим заявник просить суд визнати недійними результати електронного аукціону щодо об`єкта приватизації, визнати недійсний договір купівлі продажу групи інвентарних об`єктів, та скасувати державну реєстрацію за ТОВ «Бізнес Девелопмент Компані» права власності на спірні нежитлові будівлі. Крім того, Київською обласною радою, як власником майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, чи Комунальною установою Київської обласної ради «Фонд комунального майна», як органом приватизації, не приймалось рішення про приватизацію спірного майна - групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3, таке рішення не публікувалось на офіційному сайті Київської обласної ради, органу приватизації чи в електронній торговій системі.

В свою чергу, відповідач 2 у відзиві на позовну заяву вказує, що інформаційне повідомлення щодо продажу об`єктів з електронного аукціону відповідало вимогам ч.3.ст.21 ЗУ «Про приватизацію державного і комунального майна». Аукціонною комісією протоколом від 09.10.2020 №3 визначено стартову ціну для всіх необхідних різновидів аукціонів. Організація та проведення електронного аукціону № UA- PS - 2020-10-31-000011-2 з продажу спірних об`єктів, а також оформлення його результатів відбулися з повним дотриманням вимог ЗУ «Про приватизацію державного і комунального майна» та порядку № 432, що свідчать про необгрунтованість позову. Відповідачем 2 законно здійснено придбання спірних об`єктів за рахунок позикових коштів.

Відповідачем 1 подано відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує та вказує, що повинно вирішуватися питання про зміни суб`єктивного складу даного судового процесу і Київська обласна рада має набути статусу відповідача.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» ініціювати приватизацію об`єктів можуть органи приватизації, уповноважені органи управління, інші суб`єкти управління об`єктами державної і комунальної власності або покупці.

Відповідно до частини 4 статті 11 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» перелік об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації, ухвалюється місцевою радою. Включення нових об`єктів до цього переліку здійснюється шляхом ухвалення окремого рішення щодо кожного об`єкта комунальної власності.

Згідно з положеннями абзацу 3 частини 1 статті 12 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» опублікування інформації про прийняття рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності здійснюється на офіційних сайтах місцевих рад та в електронній торговій системі протягом п`яти робочих днів з дня ухвалення місцевою радою рішення, передбаченого частиною четвертою статті 11 цього Закону.

З аналізу наведених положень вбачається, що законом передбачено затвердження місцевою радою переліку об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації, як рішення про приватизацію, яке підлягає опублікуванню відповідно до закону. Рішення про приватизацію окремого об`єкта комунальної власності приймається з метою включення нового об`єкта до затвердженого місцевою радою переліку.

Так, Київською обласною радою прийнято рішення від 22.06.2020 № 852-35-VII «Про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, що підлягають приватизації у 2020 році» та опубліковано його на веб-сайті ради.

У додатку до цього рішення викладено перелік об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, що підлягають приватизації, серед яких зазначено: будівля А, А1 площею 2708,10 кв.м., будівля Б площею 535,20 кв.м., будівля площею 54,3 кв.м., будівля Г площею 25,0 кв.м., балансоутримувач: Комунальне підприємство Київської обласної ради "Друкар", адреса об`єктів нерухомості: 03040, м. Київ, вул. Васильківська, 3.

При цьому, згідно з частиною 4 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» районні та обласні ради від імені територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад.

Положеннями пункту 20 частини 1 статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються питання щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Матеріалами справи підтверджується, що рішення Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII було прийняте на пленарному засіданні чергової тридцять п`ятої сесії Київської обласної ради VII скликання, що відбулось 22.06.2020 за результатами розгляду включеного до порядку денного під номером 29 питання про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, що підлягають приватизації у 2020 році (в цілому).

З огляду на викладене, матеріалами справи підтверджується існування прийнятого Київською обласною радою, як власником спірного нерухомого майна, рішення про приватизацію такого майна.

Відповідно до частини 4 статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» для продажу об`єктів малої приватизації державними органами приватизації, органом місцевого самоврядування протягом 10 робочих днів з дня прийняття рішення про приватизацію об`єкта утворюється аукціонна комісія, діяльність якої регулюється положенням, що затверджується Фондом державного майна України, органом місцевого самоврядування.

Тобто, наведеною нормою встановлено десятиденний строк для утворення органом місцевого самоврядування аукціонної комісії, який починає свій відлік з дня прийняття рішення про приватизацію відповідного об`єкта комунальної власності.

З матеріалів справи вбачається, що аукціонну комісію з продажу об`єктів малої приватизації, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області утворено відповідно до рішення Київської обласної ради від 22.06.2020 № 851-35-VII, а рішення про приватизацію спірного нерухомого майна оформлене рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII.

Таким чином, рішення про приватизацію спірного нерухомого майна та рішення про створення аукціонної комісії прийнято Київською обласною радою протягом одного й того ж дня, що свідчить про дотримання вимог частини 4 статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна». Чим і спростовуються доводи заступника прокурора про те, що утворення аукціонної комісії відбулося з недотриманням вимог частини 4 статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», оскільки, таку комісію було створено рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 851-35-VII раніше за прийняття рішення Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII «Про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, що підлягають приватизації у 2020 році» .

Твердження позивача про те, що Комунальною установою Київської обласної ради «Фонд комунального майна» допущені порушення вимог закону в ході проведення інвентаризації та оцінки спірних об`єктів нерухомого майна, судом не приймаються та спростовуються наступним.

Так, відповідно до частини 4 статті 22 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» стартова ціна об`єкта малої приватизації визначається аукціонною комісією на рівні балансової вартості об`єкта (активів об`єкта) малої приватизації. У разі відсутності балансової вартості об`єкта (активів об`єкта) малої приватизації така вартість встановлюється аукціонною комісією на підставі вартості, визначеної відповідно до Методики оцінки, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року № 1891 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року № 224) ця Методика застосовується для проведення оцінки об`єктів державної і комунальної власності, які відповідно до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" належать до об`єктів малої приватизації (за умови відсутності балансової вартості об`єктів державної (комунальної) власності).

Відповідно до пункту 52 Методики з метою здійснення незалежної оцінки об`єкта у матеріальній формі забезпечується:

1) проведення балансоутримувачем об`єкта або органом приватизації (іншим суб`єктом управління об`єктами державної власності або органом місцевого самоврядування) інвентаризації об`єкта за рішенням органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування);

2) відбір органом приватизації (іншим суб`єктом управління об`єктами державної власності або органом місцевого самоврядування) на конкурсних засадах суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який буде проводити незалежну оцінку, та укладення з ним договору на проведення оцінки майна з попереднім визначенням бази оцінки об`єктів відповідно до цієї Методики та Національного стандарту № 1;

3) надання органом приватизації (балансоутримувачем, іншим суб`єктом управління об`єктами державної власності або органом місцевого самоврядування) вихідних даних для проведення суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання незалежної оцінки об`єкта приватизації.

Отже, положення пункту 52 Методики визначають, що процес оцінки полягає у: 1) проведенні інвентаризації об`єкта його балансоутримувачем або органом приватизації, 2) відборі органом приватизації суб`єкта оціночної діяльності та укладенні з ним договору на проведення оцінки об`єкта, 3) наданні органом приватизації вихідних даних для незалежної оцінки об`єкта приватизації.

За змістом пункту 8 Методики інвентаризація майна здійснюється інвентаризаційною комісією, утвореною за рішенням органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування).

Згідно з підпунктом 1 пункту 8 Методики у разі об`єктивної неможливості залучити до участі в інвентаризації уповноважених представників суб`єкта господарювання, на балансі якого обліковується майно, внаслідок їх відсутності або небажання брати участь у роботі інвентаризаційної комісії до інвентаризаційної комісії, крім представників органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування), можуть включатися (за згодою) представники місцевих держадміністрацій, органів місцевого самоврядування, правоохоронних органів.

Як зазначалося вище, рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 851-35-VII затверджено Положення про діяльність аукціонної комісії з продажу об`єктів малої приватизації, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області.

Згідно Протоколу № 1 від 09 липня 2020 року аукціонною комісією вирішено створити комісію щодо інвентаризації об`єктів приватизації затверджених рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII із залученням балансоутримувачів та провести інвентаризацію таких об`єктів приватизації на протязі 30 календарних днів, тобто у строк до 08.08.2020.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач 1 звернувся з листом № 270 від 30.07.2020 року до Комунального підприємства Київської обласної ради «Друкар» провести інвентаризацію об`єктів приватизації, створивши комісію з проведення інвентаризації та включивши до її складу працівників фонду.

Наказом Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» від 18 серпня 2020 року № 11-І «Щодо створення інвентаризаційної комісії та проведення інвентаризації майна», у зв`язку з не створенням балансоутримувачем Комунальним підприємством Київської обласної ради «Друкар» інвентаризаційної комісії відповідно до листа Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» від 30 липня 2020 року № 270, створено комісію з проведення інвентаризації об`єктів приватизації, затверджених рішенням Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII та доручено інвентаризаційній комісії у п`ятиденний термін провести інвентаризацію вказаних об`єктів.

Інвентаризаційною комісією, утвореною згідно з наказом Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» від 18 серпня 2020 року № 11-І «Щодо створення інвентаризаційної комісії та проведення інвентаризації майна» проведено інвентаризацію майна - групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., що перебувають на балансі Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар", що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3, за результатами чого складено Інвентаризаційний опис необоротних активів від 19 серпня 2020 року та Зведений акт інвентаризації майна від 20 серпня 2020 року.

Положеннями підпункту 4 пункту 8 Методики встановлено, що за результатами інвентаризації складається зведений акт інвентаризації майна за формою згідно з додатком 6, який підписується головою та членами інвентаризаційної комісії і затверджується керівником органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування) або уповноваженою ним особою.

Наказом Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» від 20 серпня 2020 року № 12-І «Щодо затвердження матеріалів інвентаризації» затверджено результати інвентаризації об`єктів приватизації затверджених рішенням Київської обласної ради від 22 червня 2020 року № 852-35-VII. Зокрема, згідно Наказу від 20 серпня 2020 року № 12-І затверджено Зведений акт інвентаризації майна від 20 серпня 2020 року.

Таким чином, суд прийшов до висновку, відповідачем 1 проведено інвентаризацію спірного нерухомого майна з дотриманням норм Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 року № 1891.

Протоколом № 1 засідання конкурсної комісії по відбору суб`єктів оціночної діяльності, утвореної відповідно до наказу № 16 від 20.07.2020 року Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» від 29.07.2020 було погоджено інформаційне повідомлення про проведення конкурсного відбору суб`єктів оціночної діяльності та доручено Комунальній установі Київської обласної ради «Фонд комунального майна» здійснити дії щодо публікації затверджених умов конкурсу на офіційному веб-сайті Київської обласної ради.

Протоколом № 2 засідання конкурсної комісії по відбору суб`єктів оціночної діяльності від 17.08.2020 за результатами розгляду конкурсних пропозицій визнано переможцем конкурсу пропозицію ФОП Власенко О.В. на проведення оцінки об`єктів нерухомого майна за лотом № 1.

Між ФОП Власенко О.В. та Комунальною установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» укладено Договір № 17 від 31 серпня 2020 року на проведення незалежної оцінки майна.

Відповідно до пункту 1 Договору № 17 від 31 серпня 2020 року суб`єкт оціночної діяльності за завданням замовника проводить незалежну оцінку майна об`єктів малої приватизації, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, зазначеного в додатку № 1 до даного договору.

Зі змісту додатку № 1 до Договору № 17 від 31 серпня 2020 року вбачається, що до нього під номером 4 включено об`єкт оцінки, який складається з будівлі А, А1 площею 2708,10 кв.м., будівлі Б площею 535,20 кв.м., будівлі В площею 54,3 кв.м. та будівлі Г площею 25,0 кв.м., що перебувають на балансі Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар", що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3.

На підставі Договору № 17 від 31 серпня 2020 року ФОП Власенко О.В. складено Звіт про оцінку майна визначення ринкової вартості групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., що перебуває на балансі КП КОР "Друкар" за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3. Додатки до такого звіту містять, зокрема, вихідні матеріали на оцінку, надані замовником.

Протоколом № 3 засідання конкурсної комісії по відбору суб`єктів оціночної діяльності від 11.09.2020 вирішено провести моніторинг ринку у сфері надання послуг із рецензування та надіслати письмовий запит до осіб, які відповідно до статті 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) з метою укладення договору.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Юнекс Консалтінг» та Комунальною установою Київської обласної ради «Фонд комунального майна» укладено Договір про надання послуг № 18 від 15 вересня 2020 року.

Відповідно до пункту 1 Договору про надання послуг № 18 від 15 вересня 2020 року до предмету вказаного договору входило проведення рецензування звітів про оцінку майна об`єктів малої приватизації, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області, зазначеного в додатку № 1 до цього договору.

Зі змісту наявного в матеріалах справи додатку № 1 до Договору про надання послуг № 18 від 15 вересня 2020 року вбачається, що до нього під номером 4 включено об`єкт оцінки, який складається з будівлі А, А1 площею 2708,10 кв.м., будівлі Б площею 535,20 кв.м., будівлі В площею 54,3 кв.м. та будівлі Г площею 25,0 кв.м., що перебувають на балансі Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар", що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3.

Протоколом № 3 від 09 жовтня 2020 року аукціонною комісією затверджено звіт про оцінку майна групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,6 кв.м., що перебуває на балансі КП КОР "Друкар" за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 3.

Таким чином, суд дійшов до висновку, в матеріалах справи наявні достатні докази проведення інвентаризації спірного нерухомого майна у відповідності до вимог чинного законодавства.

Твердження заступника прокурора, що інформаційне повідомлення про приватизацію спірного нерухомого майна не відповідало вимогам закону, оскільки не містило інформацію про договори оренди, укладені щодо спірного нерухомого майна, спростовується наступним.

Згідно з частинами 1, 2 статті 21 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» органи приватизації здійснюють відповідно до законодавства комплекс заходів щодо забезпечення прозорості приватизації, висвітлення приватизаційних процесів шляхом оприлюднення в засобах масової інформації (на веб-сайті органів приватизації, в офіційних друкованих виданнях органів приватизації, у мережі Інтернет та/або на радіо, телебаченні, рекламних щитах) повідомлень про хід і результати приватизації.

Обов`язковому оприлюдненню підлягають: переліки об`єктів, що підлягають приватизації; інформація про об`єкти, щодо яких прийнято рішення про приватизацію.

Відповідно до частини 3 статті 21 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» в інформаційному повідомленні про приватизацію державного або комунального майна обов`язково зазначаються: спосіб проведення аукціону; найменування об`єкта приватизації, його місцезнаходження; дані про будівлі (споруди, нежитлові приміщення) та земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер (за наявності), площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку), функціональне використання будівель (споруд, нежитлових приміщень) та умови користування ними; ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ (за наявності); розмір статутного капіталу товариства та кількість акцій (розмір частки), запропонованих до продажу (у разі продажу пакета акцій (часток); стартова ціна об`єкта; розмір гарантійного внеску; розмір реєстраційного внеску; найменування установи банку, її адреса та номери рахунків, відкритих для внесення гарантійного внеску, реєстраційного внеску та проведення розрахунків за придбані об`єкти; умови продажу та/або експлуатації об`єкта приватизації (за наявності); інформація про договори оренди, укладені щодо об`єкта або його частини, із зазначенням за кожним таким договором найменування орендаря, орендованої площі, розміру місячної орендної плати, строку дії договору оренди; кінцевий строк подання заяви на участь в аукціоні (кінцевий строк подання цінових аукціонних пропозицій); дата, час та місце проведення аукціону; час і місце проведення огляду об`єкта; інформація про радника (у разі його залучення); назва організатора аукціону, адреса, номер телефону, час роботи служби з організації аукціону; адреса веб-сайту організатора аукціону; інші відомості (за рішенням державного органу приватизації).

Положеннями частини 2 статті 2 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» визначено, що приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; відкритості та прозорості; рівності та змагальності; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів; захисту економічної конкуренції; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації; забезпечення конкурентних умов приватизації.

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що інформаційне повідомлення про приватизацію комунального майна є заходом щодо забезпечення прозорості його приватизації з метою повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації, а також створення сприятливих умов для залучення інвестицій.

Так, Протоколом аукціонної комісії з продажу об`єктів малої приватизації, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області № 3 від 09.10.2020 затверджено Інформаційне повідомлення про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні без умов об`єкта малої приватизації - група інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., що перебувають на балансі КП КОР «Друкар» за адресою м. Київ, вул. Васильківська, 3, до якого додавалась Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майн.

При цьому, за змістом положень пункту 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право користування (найму, оренди) будівлею або іншою капітальною спорудою (їх окремою частиною), що виникає на підставі договору найму (оренди) вважається речовим правом на нерухоме майно, що є похідним від права власності, та підлягає державній реєстрації.

Згідно з пунктом «г» частини 2 статті 4 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендодавцями є балансоутримувачі щодо:

- нерухомого майна, загальна площа якого не перевищує 400 квадратних метрів на одного балансоутримувача, якщо менший розмір площі не встановлено рішенням представницького органу місцевого самоврядування - щодо об`єктів комунальної власності або галузевими особливостями оренди майна;

- нерухомого майна для організації та проведення науково-практичних, культурних, мистецьких, громадських, суспільних та політичних заходів - на строк, що не перевищує п`яти календарних днів протягом шести місяців, а також щодо майна, яке передається суб`єктам виборчого процесу для проведення публічних заходів (зборів, дебатів, дискусій) під час та на період виборчої кампанії;

- нерухомого майна для організації та проведення науково-практичних, культурних, мистецьких, громадських, суспільних та політичних заходів - на строк, що не перевищує 30 календарних днів протягом одного року щодо кожного орендаря, якщо балансоутримувачем є державне або комунальне підприємство, установа, організація, що здійснює діяльність з організування конгресів і торговельних виставок;

- іншого окремого індивідуально визначеного майна.

З наведених правових норм вбачається, що повноваження з передачі спірного нерухомого майна в оренду до моменту втрати ним статусу об`єкта комунальної власності належали Комунальному підприємству Київської обласної ради «Друкар», як балансодержателю такого майна, який, відповідно, володів відомостями щодо незареєстрованих речових прав третіх осіб відносно спірного нерухомого майна.

При цьому, Протоколом аукціонної комісії № 3 від 09.10.2020 було доручено відповідачу 1 опублікувати інформаційні повідомлення про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні об`єктів малої приватизації відповідно до рішення Київської обласної ради від 22.06.2020 № 852-35-VII.

З огляду на викладене, надання відповідачем 1 відомостей про зареєстровані права оренди та інші речові права щодо спірного нерухомого майна разом з інформаційним повідомленням не може свідчити про недотримання ним вимог закону щодо забезпечення прозорості приватизації спірного нерухомого майна, а також повного, своєчасного та достовірного інформування про таке майно як об`єкт приватизації.

Разом з цим, заступником керівника Київської обласної прокуратури не надано суду доказів на підтвердження обставин недобросовісності придбання Товариством з обмеженою відповідальністю «Бізнес Девелопмент Компані» спірного нерухомого майна.

За змістом частини 5 статті 12 ЦК України вбачається, що добросовісність набувача презюмується, набувач майна є добросовісним поки не буде доведено протилежне.

Аналогічний правовий висновок наведено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.04.2020 року у справі № 16/137б/83б/22б.

Разом з тим, згідно статтею 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до статті 328 Цивільного кодексу України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

В силу положень статті 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні; особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Крім того, відповідно до частини другої статті 328 Цивільного кодексу України презюмується правомірність набуття власником права власності на майно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено принцип мирного володіння майном, який в контексті прецедентної практики Європейського суду з прав людини закріплює засади поваги до права власності та забороняє безпідставне позбавлення або обмеження володіння особою своїм майном, інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених нормами міжнародного права.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 (Rysovskyy v. Ukraine, заява N 29979/04), «Кривенький проти України» від 16 лютого 2017 (Kryvenkyy v. Ukraine, заява N 43768/07 втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно.

У практиці Європейського суду з прав людини (зокрема, у справах "Спорронг і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", "Вєренцов проти України", "Щокін проти України", "Сєрков проти України", "Колишній король Греції та інші проти Греції", "Булвес" АД проти Болгарії", "Трегубенко проти України") напрацьовані три критерії, що їх слід оцінювати з тим, щоб зробити висновок, чи відповідає певний захід втручання у право власності принципу правомірного і допустимого втручання, сумісного з гарантіями статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а саме: втручання має бути законним, відповідати суспільним інтересам та бути пропорційним переслідуваним цілям одночасно.

Так, втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону - нормативно - правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу - втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття «суспільний інтерес» має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 в справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить «суспільний інтерес» (рішення ЄСПЛ від 2 листопада 2004 в справі «Трегубенко проти України»).

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з урахуванням зазначеного, та невстановлення порушень процедури приватизації спірного нерухомого майна, передбаченої чинним законодавством на момент проведення такої процедури відсутні підстави для задоволення позовної вимоги про визнання недійсними результатів електронного аукціону від 19.11.2020 року щодо об`єкта малої приватизації - групи інвентарних об`єктів загальною площею 3322,60 кв.м., що знаходяться за адресою м. Київ, вул. Васильківська, 3.

Протилежне не відповідатиме принципу пропорційності господарського судочинства та порушуватиме справедливу рівновагу інтересів набувача майна за договором, який оформив набуття ним права власності у передбаченій законодавцем процедурі.

При цьому, вимоги позивача про визнання недійсним Договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації комунальної власності від 26.11.2020, зареєстрованого в реєстрі за № 7820 та скасування державної реєстрації за Товариством з обмеженою відповідальністю «Бізнес Девелопмент Компані» права власності на спірне нерухоме майно не мають самостійного обґрунтування, а відтак є похідними позовними вимогами.

Відсутність підстав для задоволення основної вимоги позивача свідчить про одночасну відсутність підстав для задоволення пред`явлених ним похідних вимог.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про те, що обставини, на які посилається позивач, є менш вірогідними, ніж наведені відповідачем обставини.

Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом.

Враховуючи наведене, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилається як на підставу позовних вимог, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

При цьому, суд відзначає, що інші доводи та заперечення сторін не спростовують встановлених судом обставин та не можуть впливати на законність судового рішення. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у разі відмови в позові, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 86, 231, 232, 233, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ :

1. В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 05.11.2021

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА