ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2021 р. м. Рівне Справа № 918/456/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді Заголдної Я.В. при секретарі судового засідання Сичик М.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Здолбунівської окружної прокуратури (вул. Княгині Ольги, 36, м. Здолбунів, Рівненська область, 35705) в інтересах держави

в особі Державної аудиторської служби України (вул. П. Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070, ) (далі - позивач-1),

Костопільської міської ради (вул. 1 Травня, 3, м. Костопіль, Рівненська область, 35000, ) (далі - позивач-2)

до Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради (вул. Сарненська, буд. 30, Костопіль, Рівненська область, 35000, ) (далі - відповідач-1),

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" (вул. Генерала Шаповалова, 2, оф. 111, м. Київ 35, 03035, ) (далі - відповідач-2)

про визнання недійсним рішення тендерного комітету та про визнання недійсним договору

у судове засідання з розгляду справи по суті з`явилися:

- від прокуратури: Марщівська О.П.;

- від позивача-1: Кравчук Н.П.;

- від позивача-2: не з`явився;

- від відповідача-1: не з`явився;

- від відповідача-2: не з`явився

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 19.10.2021 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до ч. 14 ст. 8, ст. 222 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), при розгляді судової справи здійснювалося фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу програмно-апаратного комплексу "Діловодство суду".

Для архівного зберігання оригіналу звукозапису надано диск DVD-R, серійний номер MAP626X.

ВСТАНОВИВ:

07.06.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби, Костопільської міської ради надійшов позов до Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко", у якому прокурор, посилаючись на ст. ст. 7, 8, 68, 129, 131-1, 142 Конституції України, ст. ст. 23, 24 Закону України "Про прокуратуру", ст. ст. 4, 10, 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", ст. 22 Бюджетного кодексу України, ст. ст. 1, 5, 7, 16, 17, 28, 31, 41, 71 Закону України "Про публічні закупівлі", ст. 13 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", ст. ст. 20, 42, 173, 180, 208, 327 Господарського кодексу України, ст. ст. 6, 16, 203, 204, 207, 208, 215, 216, 228, 236, 1212 Цивільного кодексу України, ст. ст. 20, 24, 29, 42, 46, 53, 55,129, 162-164, 171, 173 ГПК України просить суд:

- визнати недійсним рішення тендерного комітету КП "Костопількомунсервіс", оформленого протоколом № 108 від 03.11.2020 року;

- визнати недійсним договір № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року на закупівлю робіт: Капітальний ремонт вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області (ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг), укладений між КП КМР "Костопількомунсервіс" та ТОВ "Данко".

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що рішення відповідача-1 за результатами тендерних торгів, оформлене протоколом № 108 від 03.11.2020 року, про визначення відповідача-2 переможцем торгів підлягає визнанню недійсним, оскільки замовник не відхиливши пропозицію ТОВ "Данко", яка не відповідає кваліфікаційному критерію, встановленому п. 1 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо наявності в учасника процедури закупівлі обладнання та матеріально-технічної бази, порушив вимоги абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Окрім того, на переконання прокурора, укладений між відповідачем-1 та -2 договір про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року також підлягає визнанню недійсним, оскільки укладений із порушенням вимог чинного законодавства.

Процесуальні рішення, заяви і клопотання сторін, результати їх розгляду.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями 07.06.2021 року справу № 918/456/21 розподілено судді Заголдній Я.В.

Господарський суд, оглянувши матеріали позовної заяви, поданої прокурором, на предмет відповідності нормам ГПК України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо її подачі та форми, прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, вказавши на існуючі недоліки.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.06.2021 року позовну заяву керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України, Костопільської міської ради до Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" про визнання недійсним рішення тендерного комітету залишено без руху, встановлено керівнику Здолбунівської окружної прокуратури строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду копій документів, які долучено до позовної заяви, оформлених відповідно до вимог ч. 4 ст. 91 ГПК України та п. 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003) та доказів підтвердження повноважень особи, яка підписала позовну заяву.

15.06.2021 року прокурор отримав ухвалу Господарського суду Рівненської області від 14.06.2021 року наручно за заявою, про що свідчить його особиста відмітка на відповідній заяві.

17.06.2021 року на виконання вимог п. 3 резолютивної частини ухвали Господарського суду Рівненської області від 14.06.2021 року через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області від керівника Здолбунівської окружної прокуратури надійшов лист № 54/4-486вих-21 від 16.06.2021 року, до якого додано документи, що підтверджують усунення прокурором недоліків позовної заяви.

Відтак судом встановлено, що прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 17.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 918/456/21, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначити на 30.06.2021 року, запропонувати сторонам:

а) прокурору, позивачу: подати суду будь-які додаткові докази в обґрунтування позовних вимог (у разі їх наявності) у термін до 25.06.2021 року;

б) відповідачу: подати суду відповідно до ст. 165 ГПК України протягом 15-ти днів з моменту отримання даної ухвали відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати прокурору та позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду;

в) прокурору, позивачу: відповідно до ст. 166 ГПК України подати суду відповідь на відзив у 5-денний строк з дня отримання відзиву; одночасно надіслати відповідь на відзив відповідачу та надати суду докази такого скерування відповідачу;

г) відповідачу: у строк протягом 5-ти днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення на відповідь на відзив з урахуванням вимог ст. 167 ГПК України, одночасно надіслати заперечення прокурору та позивачу, надати суду докази такого скерування позивачу.

29.06.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" надійшло клопотання про проведення судового засідання 30.06.2021 у режимі відеоконференції. Заявник просить суд надати можливість його представнику адвокату Шевченку Дмитру Олександровичу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) взяти участь у підготовчому засіданні 30.06.2021 року поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми "EasyCon".

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 29.06.2021 року задоволено клопотання відповідача-2 про участь його представника у судовому засіданні по справі № 918/456/21 в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EasyCon", постановлено провести підготовче засідання 30.06.2021 року по справі № 918/456/21 у Господарському суді Рівненської області із Товариством з обмеженою відповідальністю "Данко" в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EasyCon" за участю представника Шевченка Дмитра Олександровича електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_1

30.06.2021 року судом встановлено, що позивачі-1 та -2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 17.06.2021 року) за трек-номерами: 393 (22.06.2021 року Державній аудиторській службі України) та 423 (22.06.2021 року Костопільський міській раді).

Судом встановлено, що 23.06.2021 року від Державної аудиторської служби України надійшло клопотання, у якому позивач просить суд про надіслання копії позовної заяви на його електронну адресу.

24.06.2021 року Господарський суд Рівненської області направив на електронну пошту Державної аудиторської служби України (вказану у клопотанні ) копію позовної заяви з додатками у справі № 918/456/21, про що вчинено напис на відповідному клопотанні та про що свідчить витяг із реєстру відправлення, який додано до матеріалів справи.

При цьому, як вбачається із клопотання позивача-1, Державна аудиторська служба України зазначає, про те, що на свою поштову адресу копію позовної заяви не отримувала, що свідчить на її переконання про те, що позивач-1 не обізнаний ані про зміст позовних вимог ані про правову позицію керівника Здолбунівської окружної прокуратури щодо звернення до суду з позовною заявою в інтересах Державної аудиторської служби України.

Господарський суд здійснив перевірку вручення позовної заяви з додатками Державній аудиторській службі України та встановив, що як вбачається із офіційного веб сайту Укрпошти в мережі Інтернет https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html?barcode=280 поштове відправлення за трек-номером 280 (а саме - позовна заява з додатками) вручено 07.06.2021 року за адресою: вул. П. Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070.

Відтак судом встановлено, що інформація, яку зазначив позивач-1 у клопотанні (вх. № 5454/21 від 23.06.2021 року) про неотримання позовної заяви з додатками від Здолбунівської окружної прокуратури - не відповідає дійсності.

У підготовчому засіданні представник відповідача-1 зазначив, що направив до Господарського суду Рівненської області та іншим учасникам справи засобами поштового зв`язку відзив у межах процесуального строку, встановленого судом.

Однак, як встановлено судом, станом на 14:30 год. 30.06.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради відзив не надходив.

Враховуючи викладене, оскільки питання, визначені ч. 2 ст. 182 ГПК України, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні 30.06.2021 року, з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме змагальності та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, з метою забезпечення надання можливості учасникам провадження у справі скористатися правами та обов`язками, передбаченими ГПК України, з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті господарський суд дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи.

Узгодивши із представниками учасників справи дату, на яку можливо відкласти підготовче засідання, господарський суд дійшов висновку про обрання 28.07.2021 року.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" адвокат Шевченко Дмитро Олександрович заявив усне клопотання про проведення судового засідання 28.07.2021 у режимі відеоконференції, у якому просить взяти участь у підготовчому засіданні у справі № 918/456/21 поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, зокрема за допомогою програми "EasyCon" ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 30.06.2021 року відкладено підготовче засідання на 28.07.2021 року, усне клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" про проведення судового засідання 28.07.2021 у режимі відеоконференції задоволено, постановлено провести підготовче засідання 28.07.2021 року по справі № 918/456/21 у Господарському суді Рівненської області із Товариством з обмеженою відповідальністю "Данко" в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EasyCon" за участю представника Шевченка Дмитра Олександровича електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_1

30.06.2021 року після відкладення підготовчого засідання на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від Комунального підприємства Костопільської міської ради надійшов відзив № 149 від 23.06.2021 року.

09.07.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від позивача-1 Державної аудиторської служби України надійшло клопотання про заміну сторони у справі, а саме - замінити процесуальний статус Держаудитслужби у справі № 918/456/21 з позивача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

21.07.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від Комунального підприємства Костопільської міської ради надійшов відзив № 173 від 20.07.2021 року.

27.07.2021 року на офіційну електронну пошту Господарського суду Рівненської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" надійшов відзив № 26/07-21-1 від 26.07.2021 року.

28.07.2021 року судом встановлено, що представники позивача-2 та відповідача-2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 30.06.2021 року.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" Шевченко Дмитро Олександрович в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EasyCon" на зв`язок із Господарським судом Рівненської області не вийшов із невідомих причин.

Господарський суд, здійснивши перевірку відзивів № 149 від 23.06.2021 року та № 173 від 20.07.2021 року, що надійшли від відповідача-1 та відзиву № 26/07/21-1 від 26.07.2021 року, що надійшов від відповідача-2 на предмет дотримання вимог ГПК України при їх поданні, встановив, що відзив відповідача-1 № 149 від 23.06.2021 року надійшов в межах процесуального строку, встановленого судом, відтак долучається до матеріалів справи № 918/456/21, а відзиви відповідача-1 № 173 від 20.07.2021 року та відповідача-2 № 26/07/21-1 від 26.07.2021 року направлено із пропуском процесуального строку на їх подання.

Відповідачі-1 та -2 не просять суд поновити процесуальний строк на подання відзивів, незважаючи на те, що були обізнані про його обмеженість 15-денним строком, окрім того, при поданні до суду відзиву із пропуском процесуального строку на його подання, - не вказали на поважність причин його пропущення. Зважаючи на викладене, на підставі ч. 2 ст. 118 ГПК України, господарський суд залишає відзив відповідача-1 № 173 від 20.07.2021 року та відповідача-2 без розгляду.

Господарський суд, заслухавши заяву позивача-1, у якій Державна аудиторська служба України просить суд замінити її процесуальний статус у справі № 918/456/21 із позивача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, а також прокурора, дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання, оскільки прокурор заявив усне клопотання про надання можливості у письмовому вигляді підготувати та надати суду правову позицію стосовно даної заяви позивача-1.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 28.07.2021 року відзив відповідача-1 Комунального підприємства Костопільської міської ради "Костопількомунсервіс" № 173 від 20.07.2021 року залишено без розгляду, відзив відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" № 26/07/21-1 від 26.07.2021 року залишено без розгляду, відкладено підготовче засідання на 10.08.2021 року.

09.08.2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від Здолбунівської окружної прокуратури надійшов лист із запереченнями проти задоволення клопотання Державної аудиторської служби України про заміну процесуального статусу Держаудитслужби у справі № 918/456/21 з позивача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

10.08.2021 року через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області від Здолбунівської окружної прокуратури надійшов лист із запереченнями проти задоволення клопотання Державної аудиторської служби України про заміну процесуального статусу Держаудитслужби у справі № 918/456/21 з позивача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

10.08.2021 року на офіційну електронну пошту Господарського суду Рівненської області від Здолбунівської окружної прокуратури надійшов лист, у якому прокурор просить суд відкласти підготовче засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що виникла необхідність у зміні підстав позову.

10.08.2021 року судом встановлено, що представники позивача-2 та відповідача-2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 28.07.2021 року.

Господарський суд, розглянувши лист Здолбунівської окружної прокуратури про відкладення підготовчого засідання з зв`язку з необхідністю зміни підстав позову, дійшов висновку про задоволення вказаної вимоги.

Узгодивши із представниками учасників справи дату, на яку можливо відкласти підготовче засідання, господарський суд дійшов висновку про обрання 01.09.2021 року

Однак, при виборі дати на яку можливо відкласти підготовче засідання по справі № 918/456/21 суд дійшов висновку про необхідність продовження строку підготовчого провадження, оскільки обрана дата 01.09.2021 року виходить за межі процесуального строку, визначеного ч. 3 ст. 177 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 10.08.2021 року продовжено за ініціативою суду процесуальний строк підготовчого провадження на 30 днів - до 14.09.2021 року включно, відкладено підготовче засідання на 01.09.2021 року.

31.08.2021 року від Здолбунівської окружної прокуратури надійшла заява про зміну підстав позову в порядку ст. 46 ГПК України.

01.09.2021 року судом встановлено, що представники позивача-2 та відповідачів-1 та -2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 10.08.2021 року.

Господарський суд, дослідивши заяву Здолбунівської окружної прокуратури про зміну підстав позову, дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання, оскільки присутній представник позивача-1 заявив усне клопотання про надання можливості підготувати та надати суду правову позицію щодо суті заяви прокурора.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 01.09.2021 року відкладено підготовче засідання на 28.09.2021 року.

28.09.2021 року судом встановлено, що представники позивача-2 та відповідачів-1 та -2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 31.08.2021 року.

Прокурор просить суд змінити підстави позову у справі № 918/456/21 стосовно позовних вимог, доповнивши їх.

Так, у заяві про зміну підстав позову прокурор вказує, що на підтвердження кваліфікаційного критерію "наявність обладнання та матеріально-технічної бази", у складі своєї тендерної пропозиції учасник ТОВ "Данко" надав бухгалтерську довідку № 1203/14 від 21.09.2020 року, в якій зазначив вартість чистих активів за 2 квартал 2020 року, чим не дотримано вимоги п. 1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" та п. 4 Додатку 3 до тендерної документації.

Однак, в порушення вимог абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ "Данко", як таку що не відповідає кваліфікаційним вимогам п. 1 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі", визначив його переможцем та уклав з ним Договір про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року.

Крім того, як зазначає прокурор, спірний договір укладено без планування закупівлі робіт з капітального ремонту та відображення її в річному плані закупівель або в додатку до річного плану, за відсутності фінансування видатків на його виконання, що свідчить про порушення бюджетного законодавства та недотримання принципів закупівлі, визначених ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, відкритості і прозорості закупівель.

Зважаючи на викладене, прокурор доповнює підстави позову та просить суд задовольнити його в повному обсязі з врахуванням даної заяви.

Як вбачається з заяви про зміну підстав позову, така відповідає вимогам чинного законодавства, не порушує чиї-небудь права та охоронювані законом інтереси, окрім цього, враховуючи, що заява надійшла до початку судового засідання з розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що така подана в строки визначені ст. 46 ГПК України, а тому приймається судом до розгляду і спір вирішується з врахуванням викладених в заяві підстав позовних вимог.

Судом встановлено, що від учасників справи не надходило заперечень щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, зазначені у ч. ст. 182 ГПК України, суд дійшов висновку щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Узгодивши із представниками учасників справи дату, на яку можливо призначення справи до судового розгляду по суті, господарський суд дійшов висновку про обрання 19.10.2021 року.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 28.09.2021 року прийнято заяву Здолбунівської окружної прокуратури № 54/4-790вих-21 від 27.08.2021 року про зміну підстав позову шляхом їх доповнення, змінено підстави позову у справі № 918/456/21 та постановлено вирішувати спір з врахуванням викладених в заяві Здолбунівської окружної прокуратури № 54/4-790вих-21 від 27.08.2021 року підстав позовних вимог, закрито підготовче провадження у справі № 918/456/21, призначено справу № 918/456/21 до судового розгляду по суті на 19.10.2021 року.

19.10.2021 року судом встановлено, що представники позивача-2 та відповідачів-1 та -2 не забезпечили явку уповноважених представників у підготовче засідання, хоча належним чином повідомлені про час, дату та місце його проведення, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а саме - ухвали Господарського суду Рівненської області від 28.09.2021 року) за трек-номерами: 238 (Костопільський міській раді), 220 (Комунальному підприємству "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради), 190 (Товариству з обмеженою відповідальністю " Данко"), причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Явка позивача-2 та відповідачів-1 та -2 обов`язковою не визнавалася, відтак зважаючи на ч. 1 ст. 202 ГПК України господарський суд дійшов висновку про можливість проведення судового засідання з розгляду справи по суті без участі Костопільської міської ради, Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю " Данко".

У судовому засіданні 19.10.2021 року прокурор наполягав на задоволенні позовних вимог із підстав, викладених у позовній заяві № 54-481вих-21 від 01.06.2021 року.

Судом встановлено, що як вбачається із відзиву № 149 від 23.06.2021 року відповідач-1 не заперечує на розірванні Договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року про виконання робіт з капітального ремонту, що був укладений з ТОВ "Данко". Відносно визнання недійсним рішення тендерного комітету КП "Костопількомунсервіс", оформленого протоколом № 108 від 03.11.2020 року, то зважаючи на неможливість виконання Договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року та його майбутнє розірвання Комунальне підприємство "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради у відзиві зазначає, що вирішення даної позовної вимоги залишає на розсуд суду.

Присутній представник позивача-1 просила суд замінити його процесуальний статус у справі № 918/456/21 з позивача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, оскільки Державна аудиторська служба України як орган державного фінансового контролю належно виконує свої повноваження, а тому звернення прокурора з позовом в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України є безпідставним.

Прокурор заперечила проти задоволення клопотання Державної аудиторської служби України про заміну сторони у справі № 918/456/21 з підстав, викладених у листі № 54-4-716вих-21 від 06.08.2021 року та № 54/4-716вих-21 від 06.08.2021 року.

Усім учасникам справи надано можливість для висловлення своєї правової позиції по суті позовних вимог, судом дотримано під час розгляду справи передбачені ГПК України процесуальні строки для звернення із заявами по суті справи та іншими заявами з процесуальних питань.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються аргументи прокурора, об`єктивно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

08.09.2020 року на веб-сайті «Prozorro» в мережі Інтернет оприлюднено оголошення Комунального підприємства Костопільської міської ради «Костопількомунсервіс» (далі КП КМР «Костопількомунсервіс» або Замовник) UA-2020-09-08-001138-b про проведення відкритих торгів, предметом закупівлі визначено роботи із капітального ремонту вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області (ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг).

Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі 7 497 586 грн. 00 коп. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 24.09.2020 року 00:00 год.

З матеріалів справи вбачається, що у процедурі закупівлі приймали участь 5 юридичних осіб:

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Случ» () з остаточною пропозицією 7 497 000 грн. з ПДВ (первинна пропозиція 7 497 000 грн. з ПДВ);

- ПП Сантехбуд К () з остаточною пропозицією 7 495 570,21 грн. з ПДВ (первинна пропозиція 7495570,21 грн. з ПДВ);

- ТОВ «Рівнетрансбуд» () з остаточною пропозицією 7 479 978,83 грн. з ПДВ (первинна пропозиція 7 479 978,83 грн. з ПДВ);

- ТОВ «ПРОГРЕС ДЕВЕЛОПМЕНТ КОМПАШ» () з остаточною пропозицією 7 350 165,60 грн. з ПДВ (первинна пропозиція 7 350 165,60 грн. з ПДВ);

- ТОВ «ДАНКО» () з остаточною пропозицією 6 784 000 грн. з ПДВ (первинна пропозиція 6 784 000 грн. з ПДВ).

Відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі публічних закупівель «Prozorro», розкриття пропозицій відбулось 24.09.2020 року

30.09.2020 року у ході розгляду тендерної пропозиції поданої ТОВ «ДАНКО», тендерним комітетом КП КМР «Костопількомунсервіс» відповідно до протоколу засідання тендерного комітету КП «Костопількомунсервіс» № 101 встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «ДАНКО» не відповідає вимогам, визначеним Додатком 1 тендерної документації, а саме неправильно визначено вартість проведення робіт з ПДВ та без ПДВ, у зв`язку з чим на підставі абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та п. З Розділу «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації тендерну пропозицію ТОВ «ДАНКО» відхилено.

ТОВ «ДАНКО» звернулося до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України із розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі - Колегія) із скаргою щодо порушення Замовником порядку проведення Процедури Закупівлі, у якій просив зобов`язати замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції.

Із рішення Колегії № 20007-р/пк-пз від 27.10.2020 року вбачається, що переможцем процедури закупівлі робіт за ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг (Капітальний ремонт вул. Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області) визначено - ТОВ «ПРОГРЕС ДЕВЕЛОПМЕНТ КОМПАНІ», повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «ПРОГРЕС ДЕВЕЛОПМЕНТ КОМПАНІ» оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу 02.10.2020 року.

Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлено, що відповідно до п.1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної документації», пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями та завантаження файлів, зокрема, з формою тендерної пропозиції згідно додатку 1. Додаток 1 Документації містить форму «тендерна пропозиція», як передбачає, зокрема, зазначення суми з ПДВ та без ПДВ. У складі пропозиції ТОВ «ДАНКО» міститься форма «тендерна пропозиція» від 21.09.2020 року № 1203/2, відповідно до якої загальна сума становить 6 784 000 грн. з ПДВ, з ним сума без ПДВ 1 130 666,67 грн., у тому числі ПДВ 5 653 333,33 грн. Відповідно до інформації, оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу, первинна пропозиція ТОВ «ДАНКО» становить 6 784 000 грн. з ПДВ, остаточна пропозиція становить 6 784 000 грн. з ПДВ.

Враховуючи викладене, Колегія у рішенні №20007-р/пк-пз від 27.10.2020 року зазначає, що пропозиція ТОВ «ДАНКО» була неправомірно відхилена з підстав, зазначених у протоколі засідання тендерного комітету № 101 від 30.09.2020 року, чим КП КМР «Костопількомунсервіс» порушило вимоги ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а також один з основних принципів здійснення закупівель, визначений ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме - недискримінація учасників.

Рішенням Колегії № 20007-р/пк-пз від 27.10.2020 року зобов`язано КП КМР «Костопількомунсервіс» скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ДАНКО» та рішення про визначення ТОВ «ПРОГРЕС ДЕВЕЛОПМЕНТ КОМПАНІ» переможцем процедури закупівлі - "ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UА-2020-09-08-001138-b (рішення № 20007-р/пк-пз від 27.10.2020 року).

Як вбачається з матеріалів справи, у подальшому, 03.11.2020 року рішенням тендерного комітету Замовника переможцем торгів визначено ТОВ «ДАНКО» (протокол № 108).

03.11.2020 року оприлюднено повідомлення про намір укласти договір із ТОВ «ДАНКО» (сума, визначена в договорі про закупівлю 6 784 000 грн 00 коп. з ПДВ).

23.11.2020 року між КП КМР «Костопількомунсервіс» (далі - Замовник) та ТОВ «ДАНКО» (далі - Підрядник) укладено Договір про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору замовник доручає підряднику виконання робіт з капітального ремонту вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області за рахунок коштів місцевого бюджету, а Підрядник зобов`язується на свій власний ризик, в межах ціни Договору, виконати роботи, доручені йому Замовником.

Підрядник здійснює виконання робіт в межах виділених фінансових ресурсів та доведених замовником планів-завдань, згідно з вимогами діючих нормативно-правових актів (п. 1.2. Договору).

Склад і обсяги робіт, які доручаються підряднику до виконання, відповідають проектно-кошторисній документації.

Як вбачається із Договору, сторони обумовили між собою питання якості виконання робіт; ціни Договору (6 784 000 грн 00 коп.); порядку здійснення оплати, проведення розрахунків за виконані роботи; строку (з дня передачі об`єкта, але не пізніше 01.12.2020 року до 31.12.2021 року відповідно до графіку виконання робіт) та місця виконання робіт; фінансування робіт; прав та обов`язків сторін; відповідальності сторін і порядку вирішення спорів розв`язання спорів; обставин непереборної сили; надання та використання будівельного майданчика; забезпечення матеріальними ресурсами, устаткуванням; залучення робочої сили; залучення субпідрядників; організації виконання робіт; охорони праці; гарантійних строків якості, порядку усунення виявлених недоліків; порядку розірвання Договору; строку дії Договору; інші умови.

У січні 2021 року Держаудитслужбою України проведено моніторинг закупівлі (наказ № 9 від 13.01.2021 року та встановлено порушення вимог абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно з висновком Держаудитслужби від 27.01.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-08-001138-b, з огляду на виявлені порушення КП КМР «Костопількомунсервіс» зобов`язано розірвати договір про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року з дотриманням положень ГК України та ЦК України та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Зокрема, встановлено, що Замовник відповідно до п. 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та п. 4 Додатку 3 до тендерної документації установив вимогу до учасників торгів про надання документів на підтвердження відповідності учасника встановленим кваліфікаційним критеріям, зокрема, надання учасниками довідки про вартість чистих активів за попередній звітний період.

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» звітним періодом є календарний рік, тобто в даному випадку 2019 рік.

На підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність обладнання та матеріально-технічної бази», у складі своєї тендерної пропозиції учасник ТОВ «Данко» надав бухгалтерську довідку від 21.09.2020 року № 1203/14, в якій зазначив вартість чистих активів за 2 квартал 2020 року, чим не дотримано вимоги пункту 1 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та п. 4 Додатку 3 до тендерної документації.

Також, як вбачається із листа КП КМР «Костопількомунсервіс» № 38 від 18.02.2021 року на лист №34 від 16.02.2021 року начальника відділу житлово-комунального господарства та комунальної власності виконавчого комітету Костопільської міської ради Д. Гаврилюка, на висновок Держаудитслужби від 27.01.2021 року, у визначений термін, 02.02.2021 року на адресу ТОВ "ДАНКО" було направлено угоду про розірвання договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року про виконання робіт з капітального ремонту вул. Лятуринської , повідомлення про що розміщено в електронній системі закупівель.

Листом № 10/02-21 від 10.02.2021 року ТОВ "ДАНКО" відмовило для КП КМР «Костопількомунсервіс» у підписанні угоди про розірвання договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року з підстав, запропонованих відповідачем-1.

Відтак судом встановлено, що угоду про розірвання договору між його сторонами не укладено.

Підстави позовних вимог прокурора ґрунтуються на тому, що на порушення вимог абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ДАНКО» як таку, що не відповідає кваліфікаційним вимогам встановленим п.1 ч.2 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо наявності в учасника процедури закупівлі обладнання та матеріально-технічної бази, та визначив ТОВ «ДАНКО» переможцем, а також уклав з ним Договір на виконання робіт з капітального ремонту від 23.11.2020 № 23-11-20/1.

У позовній заяві прокурор звертає увагу, що відповідно до п.1.1 Договору, виконання робіт здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету, у зв`язку з чим, подальше виконання ТОВ «ДАНКО» умов договору, який укладено з порушенням вимог законодавства, створює ризики щодо ефективного витрачання бюджетних коштів.

Частиною 4 ст. 28 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

Згідно абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Відтак норма Закону України «Про публічні закупівлі» щодо відхилення пропозиції учасника у разі якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону є імперативною та не передбачає альтернативних рішень замовника.

Прокурор звертає увагу, що невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ДАНКО» вимогам тендерної документації були відомі Замовнику в листопаді 2020 року при її розгляді.

Господарський суд дійшов висновку, що оскільки пропозиція ТОВ «ДАНКО» у порушення вимог чинного законодавства Замовником не відхилена, рішення Замовника оформлене протоколом № 108 від 03.11.2020 року про визначення ТОВ «ДАНКО» переможцем торгів, яке є чинним на даний час, підлягає визнанню недійсним.

Крім того, доповнюючи підставу позову, прокурор звертає увагу, що спірний договір укладено без планування даної закупівлі та відображення її в річному плані закупівель або в додатку до річного плану, за відсутності фінансування видатків на його виконання.

Судом встановлено, що незважаючи на невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «ДАНКО» вимогам тендерної документації та укладення договору з порушенням вимог законодавства рішення про його розірвання не прийнято.

Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 4 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що закупівля здійснюється відповідно до річного плану. Річний план, додаток до річного плану та зміни до них безоплатно оприлюднюються на веб-порталі у повноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження.

У річному плані повинна міститися інформація щодо найменування, місцезнаходження та ідентифікаційного коду замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорії, назви предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), розміру бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі, коду економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів), виду закупівлі та орієнтовного початку проведення.

Водночас при укладанні Договору про закупівлю за результатом процедури розпоряднику (одержувачу) бюджетних коштів необхідно обов`язково враховувати вимоги ч. 1 ст. 23 та ч. 4 ст. 48 Бюджетного кодексу України, які забороняють взяття розпорядниками (одержувачами) бюджетних зобов`язань та здійснення платежів без відповідних бюджетних асигнувань, що в свою чергу надаються відповідно до встановлених бюджетних призначень.

Так, відповідно до ст. 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно ст. 48 Бюджетного кодексу України розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість.

Зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

У той же час, листом від 25.08.2021 року за № 6189/02-08 Костопільська міська рада повідомила про те, що річним планом закупівель на 2020 рік проведення закупівлі робіт із капітального ремонту вулиці Лятуринської в м. Костопіль Рівненської області не передбачалось. Жодних видатків з бюджету на виконання вказаних робіт у 2020-2021 роках не здійснювалось.

Враховуючи викладене, укладений договір про закупівлю робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року за рахунок бюджетних коштів із учасником торгів, тендерну пропозицію якого не відхилено та якого обрано переможцем із порушенням вимог законодавства, підлягає визнанню недійсним.

Крім того, спірний договір укладено без планування даної закупівлі та відображення її в річному плані закупівель або в додатку до річного плану, за відсутності фінансування видатків на його виконання, що свідчить про порушення бюджетного законодавства та недотримання принципів закупівлі, визначених ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, відкритості і прозорості закупівель.

Стаття 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України одним із способів захисту є визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству.

Статтею 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд зазначає, що статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно з ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Отже, відповідно до ч. 1 ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Як встановлено приписами ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частиною 1-3, 5 т 6 ст. 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

При цьому статтею 203 ЦК України передбачено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до ст. 236 ЦК України, правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

За приписами ч. 2 ст. 208 Господарського кодексу України визначено, що у разі визнання недійсним зобов`язання кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні все одержане за зобов`язанням, а за неможливості повернути одержане в натурі - відшкодувати його вартість грошима, якщо інші наслідки недійсності не передбачені законом.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодуванні.

На підставі ст. 215, ч. 1 ст. 203 ЦК України, ч. 1 ст. 207 Господарського кодексу України укладений між КП КМР «Костопількомунсервіс» та ТОВ «ДАНКО» договір про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року підлягає визнанню недійсним.

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно із ч. 2-3 ст. 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Поняття і види доказів викладені у ст. 73 ГПК України, згідно якої доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (ст. 74 ГПК України).

Згідно з ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 78 ГПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 79 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 17 Закону України 23.02.2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції (див. рішення від 21.01.1999 року в справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 28 жовтня 2010 року в справі "Трофимчук проти України", від 9 грудня 1994 року в справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 1 липня 2003 року в справі "Суомінен проти Фінляндії", від 7 червня 2008 року в справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога п. 1 ст. 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Щодо представництва прокурором інтересів держави у суді.

Судом встановлено, що даний спір пов`язаний із реалізацією прокурором повноважень згідно зі статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема представництва інтересів держави у суді.

Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно із ч. 4 ст.53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Разом з тим, поняття "інтереси держави", відповідно до Рішення Конституційного суду України №3-рп/99 від 08.04.1999, є оціночним і в кожному конкретному випадку прокурор чи його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави.

При цьому, в основі інтересів держави, згідно даного рішення, завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання. В п. З зазначеного рішення суд в загальному, не пов`язуючи вказане поняття з конкретними нормами, які підлягали тлумаченню, вказує, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної особи Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 року категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес" (п. 54 рішення).

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Предметом даного судового спору є визнання недійсним рішення тендерного комітету КП КМР "Костопількомунсервіс", оформленого протоколом № 108 від 03.11.2020 року та визнання недійсним договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року на закупівлю робіт: Капітальний ремонт вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області (ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг), укладеного між КП КМР "Костопількомунсервіс" та ТОВ "Данко".

Таким чином, спірні правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять "суспільний", "публічний" інтерес, а укладення незаконного договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

Виконання зобов`язань, укладених з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призводить до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими у ст. 5 даного Закону, що в свою чергу негативно впливає на видаткову частину бюджету, а тому є порушенням економічних інтересів держави, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення та підтримання даного позову.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено органи, які здійснюють державне регулювання та контроль у сфері публічних закупівель, а саме: Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Статтею 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

З огляду на викладене, прокурор звернувся до суду у зв`язку з тим, що тендерний комітет КП КМР «Костопількомунсервіс» діяв всупереч інтересам держави, що полягає у порушенні Закону України «Про публічні закупівлі» при оцінці тендерної пропозиції ТОВ «ДАНКО» та відповідно при укладенні договору про виконання робіт з капітального ремонту № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року, внаслідок чого порушуються права та інтереси держави щодо раціонального та ефективного використання бюджетних коштів, що не відповідатиме меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в ст. 5 даного Закону.

У даному випадку порушенням інтересів держави є те, що сторонами договору під час проведення закупівлі порушено вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, об`єктивне визначення переможця процедури закупівлі.

Визначення учасника переможцем торгів з порушенням вимог законодавства, укладення на цій підставі договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти всупереч норм Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Закону України «Про публічні закупівлі» порушує інтереси держави.

Статтею 7 Закону передбачено, що державне регулювання та контроль у сфері закупівель здійснюють: уповноважений орган, що здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Антимонопольний комітет України та Рахункова палата, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно з приписами ст.1 Закону Уповноважений орган - це Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Положенням про Державну аудиторську службу України, яке зареєстроване постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, передбачено, що Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, дотриманням законодавства про державні закупівлі.

Відповідно до вказаного Положення Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Для виконання покладених завдань, органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави.

Зокрема, ст. 71 Закону визначено порядок проведення моніторингу і процедур закупівель.

Так, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий, висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Судом встановлено, що Держаудитслужбою проведено моніторинг вказаної закупівлі.

Згідно з висновком Держаудитслужби за результатами моніторингу вказаної процедури закупівлі (наказ про початок моніторингу закупівлі № 9 від 13.01.2021 року, дата публікації Висновку 27.01.2021 року (перевірка здійснена відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та п. 9 Положення про Держаудитслужбу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43) встановлені порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п. 10 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Разом з тим, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 визначено, що здійснюючи моніторинг публічних закупівель Державна аудиторська служба України, яка є центральними органами виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, мають право при виявленні випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

Так, згідно п. п. 3, 4, 9 ч. 4 вказаного Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Враховуючи викладене, прокурор вказує, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, зокрема, при здійсненні державних закупівель.

Державна аудиторська служба України звернулася до господарського суду Рівненської області із клопотанням про заміну сторони у справі № 918/456/21, а саме - замінити її процесуальний статус як позивача-1 у справі на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

При цьому дане клопотання позивача-1 обґрунтоване тим, що у межах своїх повноважень, Державна аудиторська служба України, як того передбачає положення ст. 8 Закону № 922, у зобов`язальній частині висновку про результати моніторингу закупівлі зазначила зобов`язання для відповідача-1 про розірвання спірного договору з дотриманням чинного законодавства та протягом 5-ти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Отже, як вказує позивач-1, Державна аудиторська служба України як орган фінансового контролю належно виконує свої повноваження, а тому звернення керівника Здолбунівської окружної прокуратури з даним позовом в інтересах держави в особі Держаудитслужби є безпідставним.

Заперечуючи проти задоволення вказаного клопотання, прокурор посилається на п. 10 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного контролю в Україні", згідно з яким органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Разом з тим, згідно п. п. 3, 4, 9 ч. 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Господарський суд, дослідивши вказані норми права, Положення про Державну аудиторську службу України, дійшов висновку про те, що Державна аудиторська служба України є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних відносинах.

Відтак господарський суд відмовляє Державній аудиторській службі України у задоволенні клопотання про заміну сторони у справі № 918/456/21.

Крім того, суд звертає увагу, що згідно з ч. 2 ст. 45 ГПК України позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Державна аудиторська служба України, отримавши інформацію про порушення інтересів держави у сфері публічних закупівель та маючи визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" відповідні повноваження для їх захисту, належних заходів до усунення порушень не вжило, з позовом про визнання недійсним рішення тендерного комітету відповідача-1 оформленого протоколом № 108 від 03.11.2020 року та про визнання недійсним договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року на закупівлю робіт: Капітальний ремонт вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області (ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг), укладеного між КП КМР "Костопількомунсервіс" та ТОВ "ДАНКО" до суду не зверталась.

Враховуючи викладене Прокуратура правомірно вважає за необхідне захистити інтереси держави в особі Державної аудиторської служби України шляхом звернення до суду із даним позовом.

Адже як вказує прокурор, Держаудитслужбою за результатами моніторингу процедури закупівлі не вжито заходів цивільно-правового характеру щодо оскарження даної процедури та визнання недійсним договору про закупівлю у судовому порядку, про що свідчить лист від 04.03.2021 за № 003100-17/2839-2021.

Відповідно до п. 1.4 Статуту КП КМР "Костопількомунсервіс" (нова редакція), затвердженого рішенням Костопільської міської ради № 1400 від 14.05.2020 року, засновником (власником) підприємства є територіальна громада міста Костопіль в особі Костопільської міської ради.

Згідно з Статутом КП КМР «Костопількомунсервіс» є суб`єктом господарювання, утвореним у формі комунального унітарного підприємства (п.1.1).

У своїй діяльності КП «Костопількомунсервіс» керується Конституцією України, законами України, нормативно-правовими актами Президента України і Кабінету Міністрів України, нормативними актами Костопільської міської ради та її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови, іншими нормативно-правовими актами та цим Статутом (п.1.5 Статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцевого самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу місцевого самоврядування, якими за ст. 142 Конституції України, у тому числі, є доходи і кошти місцевих бюджетів, що, у свою чергу, завдає шкоду інтересам держави, яка згідно зі ст. 7 Конституції України гарантує місцеве самоврядування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 22 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Якщо згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

Згідно з п. п. 4, 7 ч. 5 ст. 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів затверджує кошториси розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів), якщо інше не передбачено законодавством; здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі.

Водночас, використання коштів бюджету з порушенням вимог законодавства завдає шкоди інтересам держави.

Недотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» порушує права Костопільської територіальної громади в особі Костопільської міської ради, як власника комунального майна у розумінні ст. 327 ГК України.

Одним із основних принципів місцевого самоврядування згідно з вимогами ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є судовий захист прав місцевого самоврядування.

Відповідно до положень ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування має право звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Однак, Костопільською міською радою не вжито заходів цивільно-правового характеру щодо оскарження даної процедури та визнання недійсним договору про закупівлю у судовому порядку, про що свідчить лист від 19.02.2021 за №1481/02-08.

У зв`язку з існуванням загрози, що спірні правовідносини залишаться поза увагою уповноваженого органу фінансового контролю та органу місцевого самоврядування, як наслідок будуть незаконно витрачені бюджетні кошти, прокурор звернувся до суду з даним позовом.

Відсутність претензійно-позовної роботи з відповідачами у справі свідчить про нездійснення уповноваженими державними органами покладених на них законом обов`язку із захисту державних інтересів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 26.02.2019 у справі №905/803/18.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення належного позивача до суду свідчить про те, що орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

У висновку, викладеному Верховним Судом у постанові від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18, зазначено, що із положень ст. 131-1 Конституцій України, ст. 53 ГПК України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Згідно з ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, нездійснення позивачами захисту інтересів держави у спірних правовідносинах є підставою для подання позову безпосередньо прокурором.

Судом встановлено, що Державна аудиторська служба України на лист Здолбунівської місцевої прокуратури № 35-337вих-21 від 22.02.2021 року щодо заходів, спрямованих на усунення порушень, виявлених під час моніторингу процедури закупівлі робіт з капітального ремонту вулиці Лятуринської в м. Костопіль Рівненської області проведеної відповідачем-1 та на доповнення листа № 003100-17/1616-2021 від 09.02.2021 року надала відповідь, що подальші дії органу державного фінансового контролю з реалізації результатів моніторингу процедури закупівлі здійснюватимуться в межах повноважень та порядку, визначеному законодавством України з урахуванням Закону № 2939.

Костопільська міська рада у відповідь на лист № 236/02-21 від 02.02.2021 року Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури повідомила, що питання щодо визнання у судовому порядку недійсним договором, укладеного за результатами проведення КП КМР "Костопількомунсервіс" закупівлі UA-2020-09-08-001138b було вивчене, однак на її переконання прямого обов`язку у зверненні до суду немає, міська рада не є стороною договору, а на думку відповідача-1 були вичерпані можливості розірвання договору з відповідачем-2 з дотриманням положень ЦК України та ГК України.

Водночас, на виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» місцевою прокуратурою листом № 35-337вих-21 від 22.02.2021 року повідомлено Держаудитслужбу України та листом № 35/4-217вих-21 від 01.02.2021 року повідомлено Костопільську міську раду Рівненської області про намір звернутися до господарського суду з даною позовною заявою.

Додатково Здолбунівська окружна прокуратура листом № 54-485вих-21 від 01.06.2021 року повідомила позивачів-1 та -2 в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» про намір звернутися до господарського суду з даною позовною заявою.

"Суспільним", "публічним" інтересом звернення прокуратури до суду з даними позовними вимогами є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання - захисті суспільних інтересів загалом, права територіальної громади на ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів.

Однією з умов для наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді є нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження.

Нездійснення захисту полягає у тому, що уповноважений суб`єкт владних повноважень за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Така поведінка (бездіяльність) уповноваженого державного органу та органу місцевого самоврядування може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 цієї ж статті).

Частиною 1 ст. 55 ГПК України встановлено, що органи та особи, які відповідно до цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком обмежень, передбачених частиною другою цієї статті.

Враховуючи той факт, що порушення законодавства триває з листопада 2020 року, пасивна позиція Державної аудиторської служби України та Костопільської міської ради щодо не звернення до суду із відповідним позовом про визнання недійсним рішення тендерного комітету відповідача-1, оформленого протоколом № 108 від 03.11.2020 року та договору № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року на закупівлю робіт на думку прокурора свідчить про їх бездіяльність.

Отже, судом встановлено, що у даному випадку має місце порушення інтересів держави, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Відтак, з огляду на предмет та підстави заявленого позову, прокурором належним чином обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, суд встановив наявність у прокурора підстав для звернення до суду в інтересах держави з відповідним позовом.

Висновок суду

Відтак, оцінюючи подані прокурором докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позов Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України (позивач-1), Костопільської міської ради (позивач-2) до КП КМР "Костопількомунсервіс" (відповідач-1), до ТОВ "Данко" (відповідач-2) про визнання недійсним рішення тендерного комітету та про визнання недійсним договору підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Прокурор долучив до позовної заяви платіжне доручення № 836 від 24.05.2021 року, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 4 540 грн 00 коп. за 2 немайнові вимоги.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, на підставі ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на відповідаів-1 та -2 пропорційно задоволеним вимогам, оскільки спір виник внаслідок їх неправомірних дій.

Таким чином, на відповідача-1 та на відповідача-2 покладається по 50 % судового збору, сплаченого Рівненською обласною прокуратурою у розмірі 4 540 грн 00 коп.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-79, 91, 119, 120, 123, 129, 202, 233, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення тендерного комітету Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради (вул. Сарненська, буд. 30, Костопіль, Рівненська область, 35000, ), оформлене протоколом № 108 від 03.11.2020 року.

3. Визнати недійсним договір № 23-11-20/1 від 23.11.2020 року на закупівлю робіт: Капітальний ремонт вулиці Лятуринської в м. Костопіль, Рівненської області (ДК 021:2015:45233142-6 - Ремонт доріг), укладений між Комунальним підприємством "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради (вул. Сарненська, буд. 30, Костопіль, Рівненська область, 35000, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Данко" (вул. Генерала Шаповалова, 2, оф. 111, м. Київ 35, 03035, ).

4. Стягнути з Комунального підприємства "Костопількомунсервіс" Костопільської міської ради (вул. Сарненська, буд. 30, Костопіль, Рівненська область, 35000, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (вул. 16-го Липня, 52, м. Рівне, Рівненська область, 33000, ; р/р UA0015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк одержувача - Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800) 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. судового збору.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Данко" (вул. Генерала Шаповалова, 2, оф. 111, м. Київ 35, 03035, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (вул. 16-го Липня, 52, м. Рівне, Рівненська область, 33000, ; р/р UA0015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк одержувача - Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800) 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. судового збору.

6. Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 261 ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повний текст рішення складено та підписано 25.10.2021 року.

Суддя Заголдна Я.В.