УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

01.11.2021Справа №910/11493/21

За позовомОСОБА_1
доГромадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих"
провизнання протиправними дій та постанов

Суддя Бойко Р.В.

Представники сторін в підготовче засідання 12.10.2021 не з`явилися, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути питання щодо залишення позову без розгляду в порядку письмового провадження, а тому згідно ч. 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України датою постановлення ухвали у даній справі є дата складення її повного тексту.

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих", в якому просить суд:

1) визнати з 11.03.2020 протиправною діяльність управління юридичною особою відповідача в частині проведення в режимі відеоконференції із застосуванням засобів зв`язку пленумів Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих", засідань президії Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих", бюро президії Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих";

2) визнати протиправними та нечинними з дати прийняття:

- постанову Х пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 17.09.2020 про проведення у 2020 році чергового XVIII з`їзду УТОС;

- постанову Х пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 17.09.2020 про встановлення і затвердження норми представництва членів УТОС на XVIII з`їзд УТОС;

- постанову ХІІ пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 29.04.2021 про перенесення дати проведення XVIII з`їзду УТОС і продовження повноважень центральних органів УТОС;

3) визнати з 15.07.2021 неправомочним склад президії Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих", бюро президії Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих".

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ні законодавством України ні статутом відповідача не передбачено можливості проведення засідань органів управління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" в режимі відеоконференції за допомогою засобів зв`язку, а відтак проведені центральними органами у такий спосіб пленуми та засідання, а також прийняті за наслідками такого проведення пленумом Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" постанови є протиправними.

Також у прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 просить суд у разі повного або часткового задоволення позовних вимог, постановити окрему ухвалу про скерування копії позовної заяви, копій інших процесуальних документів у справі (копії рішення суду) до Національної поліції України для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою та частиною другою статті 161, статтею 170 Кримінального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.07.2021 відкрито провадження у справі №910/11493/21; вирішено здійснювати її розгляд в порядку загального позовного провадження; встановлено сторонам строки на подання заяв по суті спору; підготовче засідання призначено на 31.08.2021.

02.08.2021 засобами поштового зв`язку від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить суд заборонити Громадській організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" виконувати постанову Х пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 17.09.2020 про проведення у 2020 році чергового XVIII з`їзду УТОС; постанову Х пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 17.09.2020 про встановлення і затвердження норми представництва членів УТОС на XVIII з`їзд УТОС; постанову ХІІ пленуму Центрального правління Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" від 29.04.2021 про перенесення дати проведення XVIII з`їзду УТОС і продовження повноважень центральних органів УТОС та заборонити здійснювати управління відповідачем через президію Центрального управління УТОС. Також позивач просить суд зборонити Управлінню державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України приймати, реєструвати заяву для проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу відповідача, подану уповноваженим представником Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" за підсумками проведення XVIII з`їзду УТОС, так і за іншою датою, до набрання рішенням суду у даній справі законної сили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.08.2021 в задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено повністю.

30.08.2021 через відділ діловодства суду від Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" надійшов відзив на позов, в якому відповідач зазначає, що позивачем не наведено, які саме його права були порушені та яким чином.

30.08.2021 через відділ діловодства суду від Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" надійшло клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що даний спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.08.2021 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 21.09.2021.

09.09.2021 через відділ діловодства суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про закриття провадження у справі на підставі п. 1. ст. 231 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого господарський суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і таку відмову прийнято судом.

Протокольними ухвалами Господарського суду міста Києва від 21.09.2021 визнано явку позивача в наступне засідання обов`язковою; попереджено позивача про те, що у разі його нез`явлення у засідання, позов може бути залишений без розгляду; відкладено підготовче засідання на 12.10.2021; визнано явку представника відповідача в наступне засідання необов`язковою.

В підготовче засідання 12.10.2021 сторони явку своїх представників не забезпечили.

Позивач в підготовчі засідання 21.09.2021 та 12.10.2021 не з`явився, явку свого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомляв, хоча про місце дату та час засідання був належним чином повідомлений, що підтверджується наступним.

Позивач про місце, дату та час підготовчого засідання, призначеного на 21.09.2021, був повідомлений належним чином, що підтверджується його розпискою від 31.08.2021.

Ухвала суду від 22.09.2021 (про повідомлення дати, часу та місця підготовчого засідання, призначеного на 12.10.2021) була надіслана 22.09.2021 ОСОБА_1 на електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказану ним у позовній заяві.

З довідки Господарського суду міста Києва про доставку електронного листа вбачається, що ухвала суду від 22.09.2021 була вручена позивачу 22.09.2021.

Згідно пункту 2 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Як вбачається із автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду" ухвала суду від 22.09.2021 була доставлений на електронну адресу ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 22.09.2021 о 14 год. 41 хв.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, у відповідності до господарського процесуального закону ухвала суду від 22.09.2021 є такою, що вручена ОСОБА_1 22.09.2021.

Відповідно до пункту 17.1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Порядок набрання чинності положеннями закону (в даному випадку - окремими нормами Господарського процесуального кодексу України) визначений у статті 94 Конституції України, згідно якої закон набирає чинності через десять днів з дня його офіційного оприлюднення, якщо інше не передбачено самим законом, але не раніше дня його опублікування.

Абзацом другим пункту 17.15 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

Тобто, абз. 2 п. 17.15 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України визначено порядок набрання чинності окремими нормами Господарського процесуального кодексу України - через 90 днів з дня публікації оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" №229 (6984) 01.12.2018.

Відтак, з дня публікації Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" №229 (6984) 01.12.2018 відповідного оголошення почав свій перебіг 90-денний строк до дати набрання чинності окремими нормами Господарського процесуального кодексу України.

Варто відзначити, що ані Господарський процесуальний кодекс України, ані інший закон не передбачає ні можливості, ні процедури, за якою можна нівелювати (зупинити, перервати) перебіг строку набрання чинності нормами закону (окрім як шляхом прийняття іншого закону), який в даному випадку почав свій перебіг з дати вчинення визначеної абзацом другим пункту 17.15 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України дії - публікації оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що норми Господарського процесуального кодексу України, якими передбачено право та можливість суду направляти учасникам судового процесу процесуальні документи засобами електронного зв`язку (зокрема, шляхом направлення електронного листа на повідомлену учасником справи його електронну адресу), набрали чинності, тому доставка на електронну адресу ОСОБА_1 (яка останнім повідомлена у своїй позовній заяві) є належним в розумінні Господарського процесуального кодексу України повідомленням позивача про призначене на 12.10.2021 засідання.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду (у постановах від 03.06.2021 у справі №9901/82/21, від 08.07.2021 у справі №9901/75/21) та Верховний Суд (у постановах від 06.08.2019 у справі №2340/4648/18, від 22.08.2019 у справі №520/20958/18, від 10.09.2019 у справі №640/1374/19, від 21.09.2019 у справі №910/12245/19, від 17.06.2020 у справі №910/8423/19, від 28.04.2021 у справі №909/995/19 (909/260/20) неодноразово посилались на те, що альтернативною формою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи за допомогою використання сервісу "Електронний суд".

В свою чергу, сервіс "Електронний суд" передбачає не лише можливість учасника справи подавати до суду документи в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом, а й направлення судом процесуальних рішень в електронній формі після їх скріпленням електронним підписом судді.

При цьому, програма "Діловодство спеціалізованого суду" передбачає не лише можливість автоматичного направлення на електронні адреси учасників справи процесуальних рішень по справі після їх підписання удосконаленим кваліфікаційним електронним цифровим підписом судді, а й автоматичне формування довідки про доставку електронного листа з відповідним процесуальним рішенням на електронну адресу учасника справи (при цьому, відомості у програмі "Діловодство спеціалізованого суду" містяться не лише щодо дати доставки, а й щодо часу доставки такого електронного листа).

В даному випадку, ухвала суду від 22.09.2021 про повідомлення місця, дати та часу була надіслана ОСОБА_1 через сервіс "Електронний суд" після її скріплення власним удосконаленим кваліфікаційним електронним підписом судді на повідомлену позивачем у позовній заяві електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відтак є належним повідомленням учасника справи про призначене засідання як в розумінні Господарського процесуального кодексу України, так і в світлі практики Верховного Суду.

Приписами ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд зауважує, що наведені положення ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Позивачем не було повідомлено про причини його неявки в підготовчі засідання 21.09.2021 та 12.10.2021, клопотань про розгляд справи без його участі також до суду не надходило.

Разом з тим ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічна правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19).

Також необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 у справі №910/18360/19).

Таким чином, повторна неявка позивача в підготовчі засідання та відсутність будь-яких клопотань щодо його неявки в підготовчі засідання 21.09.2021 та 12.10.2021 або про розгляд справи без його участі свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

В ухвалі Господарського суду міста Києва від 21.07.2021 у справі №910/11493/21 було встановлено, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі п. 9) ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Частиною 2 статті 129 Господарського суду міста Києва передбачено, що судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 3 ст. 129 Господарського суду міста Києва).

Відтак, оскільки позивача було звільнено від сплати судового збору за подання даного позову до Господарського суду міста Києва, в той час як позов у даній справі залишено без розгляду, то судовий збір не підлягає покладенню на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 14, 15, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" про визнання протиправними дій та постанов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання у відповідності до п. 17.5 ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Господарського процесуального кодексу України апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду або через Господарський суд міста Києва.

Суддя Р.В Бойко