УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

26.10.2021Справа № 910/12769/21

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»

до Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України»

про визнання додаткових угод укладеними

Суддя Котков О.В.

Представники учасників справи:

від позивача не з`явилися;

від відповідача Будник К.А. (адвокат).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

05 серпня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" (позивач) надійшла позовна заява б/н від 05.08.2021 року до Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати укладеними в редакції позивача наступні додаткові угоди до договору постачання природного газу № 6170/1920-ТЕ-20 від 30.09.2019 року:

- додаткову угоду від 10.10.2019 року з фіксацією ціни газу на жовтень 2019 року;

- додаткову угоду від 26.11.2019 року з фіксацією ціни газу на листопад 2019 року;

- додаткову угоду від 23.12.2019 року з фіксацією ціни газу на грудень 2019 року;

- додаткову угоду від 14.01.2020 року з фіксацією ціни газу на січень 2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за договором постачання природного газу № 6170/1920-ТЕ-20 від 30.09.2019 року, які полягають у не підписанні відповідачем примірників додаткових угод та актів приймання-передачі природного газу (включаючи період постачань газу з жовтня 2019 року по січень 2020 року включно).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.08.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12769/21, ухвалено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 07.09.2021 року.

07.09.2021 року через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з неможливістю представника позивача - адвоката Жукова А.О. взяти участь в підготовчому засіданні 07.09.2021 року через зайнятість в цей же день в судовому засіданні у справі в Господарському суді Донецької області.

Судом в підготовчому засіданні 07.09.2021 року було розглянуте та відхилене клопотання про відкладення підготовчого засідання, про що судом постановлено протокольну ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання 07.09.2021 року. Відхиляючи наведене клопотання, суд виходив з того, що наведені причини не належать до об`єктивних причин неможливості представника позивача бути присутнім в судовому засіданні у цій справі з огляду на суб`єктивне обрання відповідно до наведених причин представником позивача у цій справі поведінки, коли він на власний розсуд надає пріоритет участі в судових засіданнях в інших справах перед участю в судовому засіданні у цій справі, що також суперечить закріпленим частиною другою статті 17 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019 року) принципам компетентності та добросовісності під час прийняття адвокатом доручення клієнта, відповідно до яких, зокрема, приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання.

В підготовчому засіданні 07.09.2021 року судом оголошувалася перерва.

В підготовчому засіданні 28.09.2021 року представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи, яке обгрунтоване тим, що представник позивача, який веде дана справу перебуває у відпустці, представник який з`явився у підготовче засідання є нештатним працівником позивача, тому з метою надання можливості позивачу надати відповідь на відзив та клопотання про поновлення строку на подання відповіді на відзив представник позивача просив відкласти підготовче засідання.

В підготовчому засіданні 28.09.2021 року судом оголошувалася перерва.

Згідно ч. 3 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Так, суд відмічає, що в підготовчому засіданні 28.09.2021 року судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів.

Представник позивача у підготовче засідання 26.10.2021 року не з`явився.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності господарського судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ГПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Матеріалами справи підтверджується, що про дату, час і місце підготовчого засідання 26.10.2021 року позивач був повідомлений, що підтверджується протоколом судового засідання від 28.09.2021 року. Втім, позивач про причини неявки суд не повідомив та доказів наявності поважних причин неявки у підготовче засідання 26.10.2021 року суду не надав.

В постановах Верховного Суду від 16.08.2018 року у справі № 910/23344/17, від 15.01.2019 року у справі № 914/794/18, від 22.01.2019 року у справі № 922/2584/18, суд зазначив, що аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення про причини такої неявки позивача лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що неподання відсутнім позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 року у справі № 916/3616/15.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19 суд дійшов висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зауважила, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Також, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Таким чином, розгляд справи за відсутності позивача можливий за сукупністю наявності таких підстав як подання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а також наявність підстав вважати, що його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Наявність підстав вважати, що неявка позивача не перешкоджає розгляду справи за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача не може слугувати підставою для розгляду справи за відсутності позивача та ухвалення відповідного рішення.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст.ст. 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги те, що представник позивача без поважних причин не з`явився у підготовче засідання 26.10.2021 року, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило, а неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У відповідності до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 1 ч. 2 ст. 185, ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Позовну заяву б/н від 05.08.2021 року Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» до Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» про визнання додаткових угод укладеними - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 26 жовтня 2021 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 02 листопада 2021 року.

Суддя О.В. Котков