УХВАЛА

м. Київ

28.10.2021Справа № 910/17329/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши заяву Установи « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» в особі начальника Геращенка Володимира Івановича про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовом Установи « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» в особі начальника Геращенка Володимира Івановича до Міністерства оборони України про скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Установа « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» в особі начальника Геращенка Володимира Івановича звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства оборони України про скасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії.

Одночасно з пред`явленням позову, заявником подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов висновку про необхідність її повернення заявникові без розгляду з наступних підстав.

Стаття 139 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначає вимоги до форми та змісту заяви про забезпечення позову.

Так, згідно ч. 1 цієї статті заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і підписується заявником.

За змістом частин першої, третьої статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

За приписами частин першої, третьої, четвертої статті 105 Цивільного кодексу України учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, зобов`язані протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити орган, що здійснює державну реєстрацію.

Учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Згідно з положеннями частини першої статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 № 755-IV якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Ураховуючи наведені законодавчі приписи, належним представником юридичної особи, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань перебуває у процесі припинення, може бути лише голова ліквідаційної комісії або її член за дорученням голови цієї комісії.

Тобто, для перевірки наявності у особи права підписувати позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, достатньо наявності у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних, які є достовірними, зокрема, про перебування юридичної особи у процесі припинення, у тому числі дані про рішення щодо припинення юридичної особи, відомості про комісію з припинення (ліквідатора, ліквідаційну комісію тощо).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.06.2021 у справі № 826/15959/18.

Відповідно до відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Установа «28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» перебуває в процесі припинення, керівником є Геращенко В.І. , головою комісії з припинення - Баканьов Д.О.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що право на підпис заяви про забезпечення позову, поданої від імені Установи « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ», як юридичної особи, яка перебуває у стані припинення, належить голові комісії з припинення або ліквідатору, яким, згідно даних Реєстру, є Баканьов Д.О., наявні підстави для повернення зазначеної заяви.

Наведене відповідає сталій правовій позиції Верховного Суду, яка міститься в постановах від 24.04.2019 у справі № 0940/2231/18, від 30.03.2020 у справі № 826/16935/18, від 30.03.2021 у справі № 380/5656/20 та від 30.09.2021 у справі № 308/9519/20.

Суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу (ч. 7 ст. 140 ГПК України).

За таких обставин, з огляду на те, що заяву про вжиття заходів забезпечення позову від імені Установи « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» підписано особою, повноваження якої на вчинення таких дій не підтверджено, суд вважає за необхідне повернути її заявникові на підставі ч. 7 ст. 140 ГПК України.

При цьому, суд зауважує, що повернення заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з ним до господарського суду після усунення недоліків, що зумовили її повернення.

Керуючись ст.ст. 42, 139, 140, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Установи « 28 УПРАВЛІННЯ НАЧАЛЬНИКА РОБІТ» в особі начальника Геращенка Володимира Івановича про вжиття заходів забезпечення позову - повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Комарова