ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/5668/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

О. О. Мамалуй - головуючий, О. М. Баранець, І. Д. Кондратова

розглянувши у письмового провадження касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг»

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2021

у складі колегії суддів: В. В. Андрієнко - головуючий, С. А. Пашкіна, В. В. Шапран

за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг»

про забезпечення позову до пред`явлення позову

особи, які можуть отримати статус учасника справи:

товариство з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг» (позивач)

державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» (відповідач)

ВСТАНОВИВ:

1. Встановлені судами попередніх інстанцій обставини, що передували прийняттю оскаржуваної постанови апеляційного господарського суду

Товариство з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг» звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову до подання позову, в якій заявник просив суд до вирішення спору у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг» до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» про визнання недійсним результатів процедури закупівлі робіт - ДК 021:2015: 45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт «ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013. Виконання передпроєктної роботи по об`єкту: «Будівництво енергоблоку №5 Рівненської АЕС. Рекомендації щодо вибору типу енергоблоку за методикою МАГАТЕ», закупівля №UA-2020-10-07-010176-a, щодо розгляду пропозицій учасників та визнання недійсним договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроектних робіт, по суті та набрання рішенням законної сили вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи, укладеного між ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» та ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки AEC», у тому числі заборонити Державному підприємству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» здійснювати підписання актів здачі - приймання виконаних робіт ТОВ «Бюро аналітичних досліджень» та заборонити здійснювати оплати за виконанні передпроектні роботи, шляхом перерахування грошових коштів у розмірі вартості виконаних робіт на поточний рахунок ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки АЕС» на виконання умов договору №20ARB- 06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020.

Заява мотивована тим, що ТОВ «НТ-Інжиніринг» має намір звернутися до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» з вимогами про визнання недійсними результатів процедури закупівлі №UA-2020-l 0-07-010176-а, щодо розгляду пропозицій учасників; визнання недійсним договору №20ARB-06/46-l22-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроектних робіт, укладеного між ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє відокремлений підрозділ «Рівенська АЕС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро аналітичних досліджень АЄС».

Підставою для подання позову ТОВ «НТ-Інжиніринг» зазначає порушення ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС», під час проведення процедури закупівлі №UА-2020-10-07-010176-а, вимог Закону України «Про публічні закупівлі», та порушення права позивача на об`єктивний та неупереджений розгляд поданої ним пропозиції, а також права бути стороною за договором.

Заява ТОВ «НТ-Інжиніринг» про забезпечення позову до подання позову мотивована тим, що невжиття заходів забезпечення позову, у разі задоволення позову, унеможливить виконання рішення суду та поновлення порушених прав позивача, оскільки ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» та ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки АЕС» будуть виконані умови договору (виконані роботи, перераховані грошові кошти тощо). Рішення у справі неможливо буде виконати, що призведе до порушення вимог щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2021 у справі №910/5668/21 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг» про забезпечення позову до пред`явлення позову задоволено. До вирішення спору у справі за позовом ТОВ «НТ-Інжиніринг» до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» про визнання недійсним результатів процедури закупівлі робіт - ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт «ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013. Виконання передпроєктної роботи по об`єкту: «Будівництво енергоблоку №5 Рівненської АЕС. Рекомендації щодо вибору типу енергоблоку за методикою МАГАТЕ», закупівля №UA-2020-10-07-010176-a, щодо розгляду пропозицій учасників та визнання недійсним договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктних робіт, по суті та набрання рішенням законної сили вжито заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони Державному підприємству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи, укладеного між ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» та ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки AEC», у тому числі заборонити Державному підприємству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» здійснювати підписання актів здачі - приймання виконаних робіт ТОВ «Бюро аналітичних досліджень» та заборонити здійснювати оплати за виконанні передпроєктні роботи, шляхом перерахування грошових коштів у розмірі вартості виконаних робіт на поточний рахунок ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки АЕС» на виконання умов договору №20ARB- 06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи.

Задовольняючи заяву про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що обраний заявником захід спрямований на ефективний захист та поновлення порушених прав, у разі задоволення позову.

2. Короткий зміст постанови апеляційного господарського суду і мотиви її прийняття

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2021 у справі №910/5668/21 задоволено апеляційну скаргу ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція». Скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2021 у справі №910/5668/21. Відмовлено у задоволені заяви ТОВ «НТ-Інжиніринг» про забезпечення позову.

Постанова мотивована необґрунтованістю вимог ТОВ «НТ-Інжиніринг», викладених у заяві про забезпечення позову, та нормами ч. 11 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що у разі задоволення позову у даній справі буде визнано недійсним рішення від 04.12.2020 №22534-р/пк-пз по закупівлі UA-2020-10-07-010176-а, що ніяким чином не може впливати на виконання умов спірного договору, у якому позивач не є стороною, що є по суті втручанням у господарську діяльність суб`єктів підприємницької діяльності.

Також, суд апеляційної інстанції вказує встановлену Антимонопольним комітетом правомірність дій Відокремленого підрозділу «Рівненська атомна електрична станція» щодо відхилення скарги ТОВ «НТ-Інжиніринг» (рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 04.12.2020 №22534-р/пк-пз по закупівлі UA-2020-10-07- 010176-а у передбаченому Законом України «Про публічні закупівлі» не скасовано).

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вказаною постановою суду апеляційної інстанції, ТОВ «НТ-Інжиніринг» звернулося з касаційною скаргою, в якій просить Суд скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2021 у справі №910/5668/21 та залишити в силі ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2021.

Підставою касаційного оскарження судового рішення суду апеляційної інстанції скаржник зазначає порушення апеляційним господарським судом вимог ст. ст. 136, 137, 236 Господарського процесуального кодексу України.

ТОВ «НТ-Інжиніринг» вказує на те, що укладення договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи є завершальною стадією проведення процедури закупівлі. Беручи до уваги, що вказаний договір укладено за результатами закупівлі, проведеної з порушенням Закону України «Про публічні закупівлі», а отже при визнанні недійсними результатів процедури закупівлі є підстава для недійсності укладеного за наслідками такої процедури договору.

ТОВ «НТ-Інжиніринг» наголошує на тому, що рішення у справі неможливо буде виконати, що призведе до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав позивача.

4. Позиції інших учасників справи

Відзивів чи заперечень на касаційну скаргу не надходило.

5. Норми права та мотиви, з яких виходить Верховний Суд при прийнятті постанови

Згідно зі ст. 136 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії.

Суд констатує, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості, адекватності та співмірності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Оскільки позивач має намір звернутися до суду з позовними вимогами немайнового характеру, в даному випадку має застосовуватись та досліджуватись така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду. Має також досліджуватись, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Подібну позицію наведено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Відповідно до ч. 11 ст. 137 ГПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Враховуючи положення ч. 11 ст. 137 ГПК України, суд зобов`язаний з`ясувати, чи тотожні за змістом заявлені заходи забезпечення позову заявленим позовним вимогам, та не повинен вживати заходів забезпечення позову, якщо здійснення таких заходів забезпечення позову практично є задоволенням заявлених позовних вимог, і при цьому спір не вирішується по суті.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, ТОВ «НТ-Інжиніринг» просив суд забезпечити позов шляхом заборони ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Рівненська АЕС» вчиняти будь-які дії, спрямовані на виконання договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи, у тому числі здійснювати підписання актів здачі - приймання виконаних робіт ТОВ «Бюро аналітичних досліджень» та здійснювати оплату за виконанні передпроєктні роботи, шляхом перерахування грошових коштів у розмірі вартості виконаних робіт на поточний рахунок ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки АЕС».

У заяві про забезпечення позову заявник вказує на те, що він має намір звернутися до господарського суду з позовом про: визнання недійсним результати процедури закупівлі робіт - ДК 021:2015:45000000-7 - Будівельні роботи та поточний ремонт «ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013. Виконання передпроєктної роботи по об`єкту: «Будівництво енергоблоку №5 Рівненської АЕС. Рекомендації щодо вибору типу енергоблоку за методикою МАГАТЕ», закупівля №UA-2020-10-07-010176-a, щодо розгляду пропозиції учасників; визнання недійсним договору №20ARB-06/46-122-01-20-10247 від 16.12.2020 на виконання передпроєктної роботи, укладеного між ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», від імені якого діє відокремлений підрозділ «Рівенська АЕС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро аналітичних досліджень АЄС».

Запропонований заявником спосіб забезпечення позову, виходячи з предмета та підстав позову, має ознаки часткового вирішення спору по суті, оскільки фактично зводиться до застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину.

Суд зауважує, що договір наразі є чинним, а зобов`язання за цим договором є правомірними та мають виконуватись сторонами відповідно до умов цього договору. Крім того, умовами договору передбачена відповідальність за невиконання зобов`язань за договором.

Водночас ст. 204 Цивільного кодексу України передбачено, що правомірність правочину презюмується.

Закріплена зазначеною статтею Цивільного кодексу України презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема на підставі рішення суду, яке набрало законної сили; у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

Схожа за змістом позиція, викладена у постановах Верховного Суду від 12.12.2019 у справі № 910/13985/19, від 19.12.2019 у справі № 910/12355/19, від 15.01.2020 у справі № 910/14150/19, від 16.04.2020 у справі № 910/18680/19.

З огляду на зазначене, суд першої інстанції вирішуючи питання щодо заходів забезпечення позову вирішив частково спір по суті, чим порушив вимоги ч. 11 ст. 137 ГПК України.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи ухвалу місцевого господарського суду про забезпечення позову зазначив, що згідно з ч. 11 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

При цьому апеляційний господарський суд наголосив на тому, що у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника з урахуванням забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги.

Таким чином, суд апеляційної інстанції, скасовуючи ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.04.2021 та відмовляючи у задоволенні заяви ТОВ «НТ-Інжиніринг» про застосування заходів забезпечення позову, дійшов правомірного висновку про відсутність підстав для вжиття заявлених заходів забезпечення позову.

Доводи касаційної скарги про неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права не знайшли підтвердження, а доводи скаржника про те, що скасування заходів забезпечення позову унеможливлює виконання рішення суду та поновлення порушених прав позивача відхиляються Верховним Судом, оскільки ймовірне задоволення позовних вимог не призведе до автоматичного та безумовного визнання позивача переможцем торгів, визнання за ним права на виконання передпроєктних робіт чи укладення з ним відповідного договору.

ТОВ «НТ-Інжиніринг» у касаційній скарзі вказує на те, що суд апеляційної інстанції в постанові проаналізував рішення Антимонопольного комітету України від 04.12.2020, та не звернув увагу на скасування зазначеного рішення Окружним адміністративним судом міста Києва рішенням від 03.03.2021 у справі №640/30534/20.

Верховним Судом не приймаються до уваги зазначені доводи ТОВ «НТ-Інжиніринг» з огляду на те, що питання щодо порушення законодавства у сфері публічних закупівель буде досліджуватися судами при розгляді позову по суті, а не на стадії вирішення питання щодо забезпечення позову.

Крім того, відповідно до приписів ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційним господарським судом правомірно не взято до уваги зазначене вище рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.03.2021 у справі №640/30534/20. Водночас згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень постановою Шостого адміністративного апеляційного суду від 06.10.2021 скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.03.2021 та прийнято нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ТОВ «НТ-Інжиніринг» до Антимонопольного комітету України, треті особи: Відокремлений підрозділ «Рівненська АЕС» державного підприємства «НАЕК «Енергоатом», ТОВ «Бюро аналітичних досліджень безпеки АЕС», про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовлено.

Підставою касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції скаржник вказує відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах та питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики відносно спорів щодо захисту порушеного права позивача на об`єктивний і неупереджений розгляд поданої ним пропозиції, право бути стороною за договором, забезпечення дійсної ефективності судового захисту та упередження можливості додаткового порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання.

Верховний Суд вказує на відсутність підстав для надання висновку з огляду на те, що скаржником не зазначено конкретних норм права щодо питання застосування яких відсутній висновок.

Крім того, питання наявності порушеного права «НТ-Інжиніринг» буде досліджуватися судом при розгляді позову по суті.

Також слід зазначити, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд оцінює обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням фактичних конкретних обставин, встановлених у кожній справі на підставі доказів, оцінених згідно з вимогами ст. 86 ГПК України.

6. Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 300 Господарського процесуального кодексу України (далі -ГПК України) переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Частиною 3 ст. 304 ГПК України передбачено, що касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (ч. 1 ст. 309 ГПК України).

Ураховуючи те, що доводи касаційної скарги про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального та матеріального права при прийнятті судового рішення не знайшли свого підтвердження, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін.

7. Судові витрати

Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку ст. 129 ГПК України покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 300, 301, 304, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «НТ-Інжиніринг» залишити без задоволення.

Постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2021 у справі №910/5668/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. О. Мамалуй

Суддя О. М. Баранець

Суддя І. Д. Кондратова