УХВАЛА

21 жовтня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/10754/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Мамалуй О.О., Стратієнко Л.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк"

на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2021

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021

у справі за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" (далі - Профспілка)

до відповідачів:

1) Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" (далі - Банк),

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Астерс Консалт" (далі - Товариство),

про визнання недійсним договору,

В С Т А Н О В И В:

1. Профспілка звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Банку та Товариства про визнання недійсним договору.

2. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що 25.01.2018 між Товариством та Банком було укладено договір про надання юридичних послуг №2638/01-2018, який, за твердженням позивача, суперечить Конституції та законам України, а його укладення забезпечило одержання Товариством неправомірної вигоди, що в свою чергу, порушило права та законні інтереси співробітників Банку, відтак, зазначений договір підлягає визнанню недійсним.

3. Господарський суд міста Києва рішенням від 02.03.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021, у позові відмовив.

4. Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані наступним:

- недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення;

- заявляючи позов про визнання недійсним договору, позивач має довести наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними і настанням відповідних наслідків;

- підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту; відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову;

- до господарського суду має право звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється; в контексті цієї норми має значення лише суб`єктивне уявлення особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту; виключно суб`єктивний характер заінтересованості як переконаності в необхідності судового захисту суб`єктивного матеріального права чи законного інтересу може підтверджуватися при зверненні до суду лише посиланням на таку необхідність самої заінтересованої особи; тому суд не вправі відмовити у прийнятті позовної заяви з тих лише підстав, що не вбачається порушення матеріального права чи законного інтересу позивача, або заявник без належних підстав звернувся до суду в інтересах іншої особи;

- на позивача покладений обов`язок обґрунтувати суду свої вимоги поданими до суду доказами, тобто, довести, що права та інтереси позивача дійсно порушуються, оспорюються чи не визнаються, а тому потребують захисту;

- договір укладено між першим та другим відповідачами та встановлює права і обов`язки саме між першим та другим відповідачами;

- відповідно до положень статуту Профспілки, метою її створення є захист трудових та соціально-економічних прав та інтересів співробітників Банку;

- в силу відсутності колективного договору, позивач наділений правом на звернення до суду саме з метою захисту трудових та соціально-економічних прав та інтересів членів Профспілки; матеріали справи не містять належних доказів, які б свідчили про те, що у зв`язку з укладанням між відповідачами спірного договору порушено трудові та соціально-економічні права та інтереси членів Профспілки;

- позивач не надав суду доказів зменшення госпрозрахунку Банку, на який він посилається, причинно-наслідкового зв`язку між укладанням спірного договору та зменшенням госпрозрахунку, а також доказів впливу такого зменшення на матеріальне забезпечення членів профспілкової організації;

- позивач не довів наявність його порушеного права та охоронюваного законом інтересу щодо предмета позову; не довів існування передбачених ст.203 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), обставин, які в силу ст.215 ЦК є підставами для визнання недійсним договору;

- фундаментальним принципом договірного права є принцип свободи договору, закріплений у ст.3 ЦК, який кореспондує нормам ч.1 ст.627 та ст.6 ЦК; сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості, а сплата коштів за договором є витратами підприємства, спрямованими на виконання умов договору та не може визнаватися майновою шкодою без встановлення наявності всіх елементів правопорушення (порушення зобов`язання; збитки; причинний зв`язок між порушенням зобов`язання та збитками; вина);

- позивач не довів обставин, які б свідчили про порушення спірним договором публічного порядку, не надав доказів того, що укладання спірного договору було вчинено з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства; матеріли справи не містять вироку суду, постановленого у кримінальній справі щодо знищення, пошкодження майна чи незаконного заволодіння ним.

5. 28.07.2021 Профспілка звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

6. Верховний Суд ухвалою від 26.08.2021 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), як таку, що оформлена з порушенням вимог п.5 ч.2 та п.2 ч.4 ст.290 ГПК.

7. 01.10.2021 до Верховного Суду від скаржника надійшло подане 27.09.2021 клопотання про усунення недоліків касаційної скарги з урахуванням вимог ухвали Верховного Суду від 26.08.2021.

8. На виконання вимог ч.4 ст.290 ГПК скаржник додав квитанцію про оплату від 28.09.2021 №54770, якою підтверджується сплата судового збору в розмірі 4 204 грн.

9. На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК, у клопотанні про усунення недоліків скаржник посилається на п.1 ч.2 ст.287 ГПК, та, з урахуванням змісту касаційної скарги, зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми матеріального права та порушили норми процесуального права та не врахували висновків щодо їх застосування, викладених у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 у справі №559/1605/18 та від 11.11.2020 у справі №591/3176/17 (щодо застосування принципу свободи договору, який закріплений ст.3 ЦК та кореспондує ст.6 та ч.1 ст.627 ЦК).

10. Скаржник, зокрема, зазначає:

- суди попередніх інстанцій порушили п.5 ч.4 ст.238 ГПК, яка зобов`язує суд надати в мотивувальній частині судового рішення оцінку кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову; суди попередніх інстанцій порушили ч.5 ст.236 ГПК;

- позивач не мав наводити підстав для застосування щодо спірного договору статей 203, 215 ЦК, оскільки він у позові посилався на іншу правову підставу - ч.3 ст.228 ЦК;

- суди попередніх інстанцій порушили пункти 8, 9 ч.1 ст.21 Закону "Про запобігання корупції" згідно якого, та згідно ст.1 Закону "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" профспілка є громадським об`єднанням, яке здійснює громадський контроль за виконанням законів у сфері запобігання корупції; позов у зазначеній справі є заходом такого громадського контролю.

11. Таким чином, скаржник усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом.

12. Скаржник у касаційній скарзі заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

13. Відповідно до ч.1 ст.119 ГПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

14. Відповідно до ч.2 ст.288 ГПК учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

15. Скаржник отримав оскаржувану постанову 12.07.2021, що підтверджується копією поштового конверта (трек номер 094) та листом-відповіддю АТ "Укрпошта" від 26.07.2021 №1853-С-478-В на адвокатський запит, відповідно до якого лист був одержаний Сизоновою І.Ю. (адвокатом адвокатського об`єднання "Шерман", яка здійснює представництво інтересів скаржника на підставі ордеру на надання правничої допомоги АЕ№1064129, виданого на підставі договору про надання правової допомоги №23/08/19 від 09.08.2019). З копії поштового конверта вбачається, що останній був відправлений на юридичну адресу скаржника (м.Дніпро, узвіз Крутогірський, 28/136). Оскільки касаційну скаргу подано протягом двадцяти днів з дня вручення постанови, то Верховний Суд вважає, що причини пропуску встановленого строку є поважними, а клопотання про поновлення строку необхідно задовольнити.

16. Банк та Товариство подали заперечення проти відкриття касаційного провадження, які мотивовані тим, що касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню (із посиланням на те, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та що касаційну скаргу подано з пропуском строку на її подання.

17. Перший аргумент Верховний Суд відхиляє, оскільки позовна вимога у цій справі є немайновою, тобто вимогою про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

18. Питання щодо строку на касаційне оскарження Верховний Суд оцінив при вирішенні клопотання скаржника про його поновлення, тому аргумент щодо пропуску строку на касаційне оскарження також відхиляє.

19. Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього кодексу.

20. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржником усунуто недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.

Керуючись статтями 119, 174, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити Первинній профспілковій організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2021 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021.

2. Відкрити касаційне провадження у справі №910/10754/20 за касаційною скаргою Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк".

3. Призначити до розгляду справу №910/10754/20 за касаційною скаргою Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021 на 01 грудня 2021 року о 15:20 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м.Київ, вул.О.Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 15.11.2021.

5. Явка представників учасників справи не є обов`язковою.

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

7. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч. 4 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України та Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза приміщенням суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України 23.04.2020 №196.

8. Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.

9. Витребувати з Господарського суду міста Києва та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №910/10754/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді О. Мамалуй

Л. Стратієнко