ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
01.11.2021р. м.Харків Справа № 905/1612/20
Господарський суд Донецької області у складі судді Ніколаєвої Л.В.,
до відповідачів: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»; 2. Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України»
про визнання пункту договору недійсним
у справі №905/1612/20
за позовом Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України»
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»
про стягнення 148 746 882,27 грн.,
В провадженні господарського суду Донецької області перебуває справа №905/1612/20 за позовом НАК «Нафтогаз України» до ТОВ «ДТЕК Східенерго» про стягнення 148 746 882,27 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором постачання природного газу №5456/19-ЕЕ-20 від 26.07.2019р. щодо оплати природного газу.
29.03.2021р. господарським судом постановлено ухвалу, якою закрито підготовче провадження та призначено справу №905/1612/20 до судового розгляду по суті.
Останньою ухвалою від 20.10.2021р., яку занесено до протоколу судового засідання, оголошено перерву у судовому засіданні щодо розгляду справи по суті до 03.11.2021р.
В обґрунтування наявності підстав для вступу у справу в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» посилається на те, що постановою НКРЕКП №1255 від 30.06.2020р. прийнято рішення про видачу ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» ліцензії з виробництва електричної енергії та теплової енергії та зобов`язано останнього до 01.11.2020р. (включно) надати до НКРЕКП документи, що підтверджують правонаступництво ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» за борговими зобов`язаннями ТОВ «ДТЕК Східенерго» перед НАК «Нафтогаз України». Оскільки постанова не конкретизує та жодним чином не обмежує вид чи розмір таких боргових зобов`язань, то на ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» може бути покладено відповідальність за зобов`язаннями ТОВ «ДТЕК Східенерго», що могли виникнути у нього на підставі договору постачання природного газу №5456/19-ЕЕ-20 від 26.07.2019р.
Позовні вимоги ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» мотивовані тим, що п. 4.2 договору №5456/19-ЕЕ-20 від 26.07.2019р. суперечить вимогам ст. 61 Конституції України та ч.1 ст. 203 ЦК України.
Порядок та умови вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, у справу, врегульовано нормами ст. 49 ГПК України.
За приписами ч. ч. 1 - 4 ст. 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.
До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу (ч. 5 ст. 49 ГПК України).
Отже, позови третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, мають подаватися з дотриманням загальних правил пред`явлення позову, на що безпосередньо вказують положення ч. 5 ст. 49 та ч. 4 ст. 180 ГПК України.
Відповідно до цих норм, до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення ст. 180 цього Кодексу, за змістом ч. 4 якої зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст. ст. 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
Згідно до ч. ч. 2 та 3 ст. 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.
Тобто, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень ч. 1 ст. 49 ГПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.
Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів ст. 49 ГПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.
Такий висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019р. у справі № 916/3245/17.
Враховуючи викладене, зміст ст. 49 ГПК України свідчить, що необхідною умовою набуття іншою особою статусу третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору є дотримання таких критеріїв як: 1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору); 2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам); 3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).
Предметом первісного позову НАК «Нафтогаз України» є стягнення заборгованості з ТОВ «ДТЕК Східенерго» за договором постачання природного газу №5456/19-ЕЕ-20 від 26.07.2019р., укладеного між ТОВ «ДТЕК Східенерго» та НАК «Нафтогаз України», жодних інших майнових або немайнових вимог позивач не має.
ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» у своєму позові просить суд визнати п. 4.2 договору №5456/19-ЕЕ-20 від 26.07.2019р., укладеного між ТОВ «ДТЕК Східенерго» та НАК «Нафтогаз України», недійсним.
Тобто, ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» не заявляє вимог щодо предмета первісного позову, не переслідує мети вирішити первісний спір на свою користь та заявлені ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» вимоги не є конкуруючими відносно вимог НАК «Нафтогаз України».
Позов ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» є таким, що спрямований на можливе повне або часткове виключення задоволення первісного позову НАК «Нафтогаз України», а отже за своєю суттю цей позов фактично є зустрічним, процесуальним правом на подання якого наділений лише відповідач у справі - ТОВ «ДТЕК Східенерго».
Також, слід зазначити, що обставини правонаступництва за борговими зобов`язаннями ТОВ «ДТЕК Східенерго» перед НАК «Нафтогаз України», про що зазначає ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» з посиланням на постанову НКРЕКП №1255 від 30.06.2020р. як на підставу для вступу у справу в якості третьої особи із самостійними вимогами, не підтверджено ним, з урахуванням також того, що п. 2 постанови НКРЕКП № 1536 від 12.08.2020р., якою внесено зміни до постанови НКРЕКП №1255 від 30.06.2020р., зокрема, в частині зобов`язання ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» надати до НКРЕКП документи, що підтверджують правонаступництво ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» за борговими зобов`язаннями ТОВ «ДТЕК Східенерго» перед НАК «Нафтогаз України», скасовано рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 09.10.2020р. у справі № 200/7631/20-а, яке залишено без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 19.01.2021р. та постановою Верховного суду від 24.06.2021р.
Крім того, ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» порушено вимоги процесуального закону щодо подання позову третьої особи з самостійними вимогами до закінчення підготовчого провадження, з огляду на перебування справи станом на момент його подання на стадії розгляду по суті.
За таких обставин, зважаючи на не дотримання ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» визначених законом критеріїв для вступу у справу як третьої особи із самостійними вимогами, суд дійшов висновку про повернення його позову на підставі ч.6 ст.180 ГПК України.
При цьому, суд звертає увагу на те, що ТОВ «ДТЕК Курахівська ТЕС» не позбавлено права та можливості на звернення до суду з самостійним позовом у загальному порядку.
Керуючись ст. ст. 49, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
Додаток: позовна заява на 2 арк. з додатком документів на 10 арк.
Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями) (ст.235 Господарського процесуального кодексу України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ст.256 Господарського процесуального кодексу України).

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Донецької області (п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Повна ухвала складена 01.11.2021р.

Суддя Л.В. Ніколаєва