ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

29 жовтня 2021 року м.Херсон Справа № 923/1804/14 (923/1276/21)

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., при секретарі судового засідання Кудак М.І., розглянувши справу за позовом: ОСОБА_1 за позовом: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , с.Музиківка Херсонської обл.,

до Відповідача : Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія", 73003, м.Херсон, вул.А.Макарова, буд. 203, код за

про стягнення нарахованої але невиплаченої заробітної плати та компенсації втрати частини доходів у зв"язку з порушенням строків її виплати

в межах справи про банкрутство за заявою Кредитора: Товариства з обмеженою відповідальністю "Метизний завод "Шплінт.УА" (місцезнаходження - м. Кам`янське (раніше Дніпродзержинськ), 3-й Баглійський провулок, буд. 1-Ж, )

до Боржника: Акціонерного товариства "Таврійська будівельна компанія" (місцезнаходження - м. Херсон, вул. Адмірала Макарова,203, код )

За участю представників :

від позивача - адвокат Шахов В.А.

від відповідача - не прибули

в с т а н о в и в :

24.09.2021р. до суду надійшла заява працівника боржника ОСОБА_1 , якою та просить суд стягнути з Акціонерного товариства «Таврійська будівельна компанія» (, місцезнаходження: вул. Адмірала Макарова, буд. 208, м. Херсон, 73011) на її користь нараховану, але невиплачену заробітну плату та компенсацію втрати частини доходів у зв"язку з порушенням строків її виплати. Разом з позовною заявою представник позивача, адвокат, подав клопотання про витребування у відповідача доказів. Клопотання мотивоване наступним.

Керуючись приписами ст.ст.42,81,176,247,232-235,250,251,252 ГПК України, суд відповідно до ухвали від 30.09.2021р. (а.с.20-21) постановив відкрити провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з обов`язковим викликом учасників справи у судове засідання, призначв перше засідання по справі на 29.10.2021р., витребував у відповідача відомості по заборгованості із нарахованої але не виплаченої заробітної плати Позивача ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 , за період з липня місяця 2020 року по серпень місяць 2021р., встановив відповідачу АТ "Таврійська будівельна компанія" строк для подання заяви з запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження - не пізніше 5 днів з дня вручення даної ухвали, строк для подання відзиву на позов - не пізніше 15 днів з дня отримання даної ухвали.

В судове засідання 29.10.2021р. представник Позивача прибув, Відповідач явки повноважного представника в судове засідання для розгляду справи не забезпечив, проте, 12.10.2021р. Відповідач подав суду клопотання (заперечення) проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, просить суд здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження.

Представник Позивача заперечує проти зазначеного клопотання, як безпідставно заявленого.

Розглянувши подану Відповідачем заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку відмовити в її задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до ч.4 ст.250 ГПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Отже, процесуальний закон ставить в залежність можливість задоволення заяви від обгрунтованості заперечень відповідача.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами ст. 252 ГПК України, при спрощеному розгляді не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі, Відтак, на розсуд суду, для розгляду даної справи відсутня необхідність порядку загального позовного провадження, тому що справа не потребує детального розгляду спору та з`ясування виключних та складних обставин.

Господарський процесуальний кодекс України чітко визначає критерії, яким має відповідати справа для здійснення її розгляду в порядку спрощеного чи загального позовного провадження.

Так, як передбачено ч.ч.3,4 ст.12 ГПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною першою ст.247 ГПК України визначено, що у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно ч.5 ст.12 ГПК України для цілей цього кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч.3 ст.247 ГПК України).

В позовній заяві позивач не просив суд розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, суд за власною ініціативою визнав справу малозначною.

Суд звертає увагу Відповідача на те, що в порядку спрощеного позовного провадження, як випливає з наведених вище норм, зокрема ч.5 ст.12 ГПК України, не обов`язково можуть розглядатись лише справи, ціна позову в яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (справи, які є малозначними в силу прямої вказівки процесуального закону), а й справи незначної складності, які визнаються малозначними судом. Для можливості такого визнання справи малозначною одночасно необхідно, щоб справа не належала до справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження та ціна позову в ній не перевищувала п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дана справа не належить до зазначеного в ч.4 ст.247 ГПК України вичерпного переліку справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, тобто справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження (не є справою про банкрутство, справою у спорі, який виник з корпоративних відносин, справою у спорі щодо захисту прав інтелектуальної власності, справою у спорі щодо приватизації державного чи комунального майна тощо).

Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», з 1 січня 2021р.у для працездатних осіб встановлено прожитковий мінімум на рівні 2270,00 грн.

Дана справа є малозначною в розумінні ст.12 ГПК України, оскільки ціна позову в ній (138 508,56 грн) не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (227 000,00 грн), а тому, в силу прямої вказівки законодавства, повинна розглядатись саме в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно ч.7 ст.250 ГПК України частина друга-шоста цієї статті не застосовується, якщо відповідно до цього кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

У своїй заяві із запереченнями Відповідач не навів жодних аргументів про те, що за своєю ціною позову, значенням для сторін, категорією, складністю, обсягом та характер доказів чи будь-якими іншими критеріями справа належить до тих, які повинні розглядатись в порядку загального позовного провадження, обмежившись вказівкою на те, що він не матиме можливості реалізувати свої права належним чином, зокрема, щодо надання суду пояснень про застосування строків позовної давності щодо нарахованих позивачем сум боргу та штрафних санкцій.

Таким чином, суд переконаний, що заявлені посилання відповідача не може слугувати підставою для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а справа підлягає розгляду виключно в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні заяви відповідача слід відмовити.

Слід зазначити, що Відповідач станом на 29.10.21р. не подав відзив на позовну заяву, не навів свої заперечення проти позову, отже не реалізував своє право передбачене ст.ст.42, 165 ГПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.2,7,12,13,202,216,234,235,247,250,252 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти судове засідання до 22.11.21р. о 14:00год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Херсонської області за адресою: м.Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 211

2. Відмовити у задоволенні клопотання Відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

3. У зв`язку з епідеміологічною ситуацією в Україні, суд доводить до відома учасників справи, що явка представників у судове засідання не визнається обов`язковою. При цьому сторони повинні виконати вимоги суду щодо подання процесуальних документів.

4. Сторонам: повністю виконати вимоги ухвали суду від 30.09.2021р.; за наявності додаткових доказів у справі, надати їх суду разом з доказами направлення копій вказаних доказів всім учасникам справи; за наявності заяв та клопотань, надати такі заяви чи клопотання до суду разом з доказами направлення копій вказаних заяв та/чи клопотань на адресу всіх учасників справи.

5. Ухвала набирає законної сили 29.10.21р. в порядку ст.235 ГПК України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.Г. Пінтеліна