УХВАЛА

01 листопада 2021 року

м. Київ

Справа № 922/3361/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Чумака Ю. Я. - головуючого, Дроботової Т.Б., Багай Н.О.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Харківської міської ради

на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі

за позовом Харківської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс"

про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.09.2021 закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі № 922/3361/19 на підставі пункту 5 частини 1 статті 296 Господарського процесуального кодексу України.

12.10.2021 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вдруге надійшла касаційна скарга Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі № 922/3361/19, подана 06.10.2021 разом із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

12.10.2021 та 13.10.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" надійшли заперечення проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі № 922/3361/19, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та відмовити у відкритті касаційного провадження за повторною касаційною скаргою Харківської міської ради, оскільки останнє скористалося своїм правом, звернулося з касаційною скаргою, яка була судом розглянута.

Перевіривши матеріали касаційної скарги та оцінивши доводи, що викладені Товариством з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" у запереченнях проти відкриття касаційного провадження, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з матеріалів справи, позов у цій справі поданий у 2019 році, і предметом позову є стягнення 19 629 729,48 грн безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки.

Отже, ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви складала 294 445,94 грн (19 629 729,48 грн х 1,5%).

З огляду на викладене при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 588 891,88 грн (294 445,94 грн х 200%).

13.10.2021 до Суду Харківською міською радою надіслано клопотання про долучення до матеріалів касаційної скарги доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, а саме платіжного доручення від 19.05.2021 № 1226 на суму 588 891,88 грн.

Проте колегія суддів зазначає, що платіжне доручення від 19.05.2021 № 1226 на суму 588 891,88 грн не може вважатися належним доказом сплати судового збору, оскільки вказаним платіжним дорученням сплачено судовий збір за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі № 922/3361/19, і відповідно ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.09.2021 закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 26.01.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 у справі № 922/3361/19.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід сплатити судовий збір у сумі 588 891,88 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

-Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

-Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

-Код банку отримувача (МФО): 899998

-Номер рахунку отримувача (стандарт): UA0026007

-Код класифікації доходів бюджету: 22030102

-Судовий збір (Верховний Суд, 055)

-Призначення платежу: *;101

та надати належні докази сплати судового збору касаційному суду.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно з частинами першою та другою статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Предметом касаційного оскарження є постанова Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2021 (повний текст складено 26.04.2021), тобто останнім днем подання касаційної скарги є 17.05.2021.

Касаційну скаргу було подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 06.10.2021, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження зазначеної постанови апеляційного господарського суду.

Відповідно до частини першої статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким останній користується виходячи із поважності причин пропуску строку. Поважними визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Заявлене клопотання Харківської міської ради про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження під час другого звернення до Верховного Суду з касаційно скаргою обґрунтовано тим, що у справі № 922/3361/19 немає постанови суду касаційної інстанції про залишення касаційної скарги цієї ж особи без задоволення або ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження, з метою належного забезпечення передбаченого ст. 129 Конституції України права на касаційне оскарження судових рішень у цій справі, ухвалених на підставі нечинних редакцій норм матеріального права, без урахування діаметрально протилежних висновків Верховного Суду щодо одних і тих самих правовідносин, враховуючи складність підготовки та належного обґрунтування вимог касаційної скарги з урахуванням процесуальних фільтрів, а також нагальну необхідність усунення правової невизначеності, яка виникла внаслідок ухвалення Верховним Судом двох судових рішень з протилежними висновками щодо одного і того самого питання, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження, поновити строк та відкрити касаційне провадження за цією касаційною скаргою на підставі пунктів 1, 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України.

Статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому колегія суддів враховує, що право на суд не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

Так, у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип стверджує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (рішення у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 40, 41, від 03.04.2008).

З огляду на викладене колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважає, що доводи, наведені в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження є неповажними.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно навести інші причини пропуску строку на касаційне оскарження з обґрунтуванням поважності підстав його пропуску.

Враховуючи викладене, касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Харківської міської ради залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 15.11.2021, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів з дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю .Я. Чумак

Судді Т. Б. Дроботова

Н. О. Багай