ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01.11.2021 м. ДніпроСправа № 904/7115/21

За позовом Державного підприємства "Спортивний комплекс "Атлет", м. Київ

до Релігійної громади "Всеукраїнський духовний центр "Відродження", м. Дніпро

про стягнення заборгованості у розмірі 421 447,70 грн. за договором надання послуг

Суддя Назаренко Н.Г.

за участі секретаря судового засідання Риженко Д.В.

Представники:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Лемба А.В, свідоцтво № 1085 від 11.10.2012, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Державне підприємство "Спортивний комплекс "Атлет" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення з Релігійної громади "Всеукраїнський духовний центр "Відродження" 180 000,00 грн. - основного боргу, 33 932,72 грн. - 3% річних, 80 864,40 грн. - інфляційних, 126 650,58 грн. - пені за договором № 116 від 03.11.2017.

Ухвалою суду від 10.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 07.09.2021.

02.09.2021 та 06.09.2021 від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

07.09.2021 від відповідача надійшло клопотання, в якому він просив судове засідання, призначене на 07.09.2021, відкласти, надати додатковий строк для подання відзиву, оскільки відсутній позов з додатками. Також відповідач просив наступне судове засідання по справі та всі інші проводити поза межами приміщення суду у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів у програмі EasyCon.

07.09.2021 сторони в судове засідання не з`явились.

Ухвалою суду від 07.09.2021 задоволено клопотання Релігійної громади "Всеукраїнський духовний центр "Відродження" про участь у судовому засіданні в режимі режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програми EasyCon. Підготовче засідання вирішено відкласти до 11.10.2021.

01.10.2021 від відповідача надійшло клопотання, в якому він просив продовжити строк для подання відзиву на позовну заяву та відкласти розгляд справи на іншу дату. Також відповідач зазначив, що він звернувся до позивача з пропозицією укласти мирову угоду.

Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач підтримав клопотання про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву та відкладення розгляду справи на іншу дату.

Ухвалою суду від 11.10.2021 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 09.11.2021, підготовче засідання вирішено відкласти до 01.11.2021.

12.10.2021 позивач направив клопотання про розгляд справи без його участі.

29.10.2021 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшла спільна заява про затвердження мирової угоди від 29.10.2021.

Суд вважає за необхідне зазначити, що дана заява та мирова угода не є оригіналами, а тому суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання та витребувати у сторін оригінал мирової угоди.

При цьому, суд враховує, що частиною 13 ст. 32 ГПК України передбачено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, незмінність судді встановлена законом з метою забезпечення прийняття судом законного рішення, щоб кожен, хто є учасником судового провадження, не був позбавлений права на справедливий суд. Незмінність складу суду багато в чому забезпечує спокійне й прискіпливе дослідження кожним із суддів обставин справи і наданих суду доказів та прийняття завдяки цьому обґрунтованого рішення.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Враховуючи наведені вище правові норми, суд дійшов висновку про необхідність відкладення судового засідання для розгляду заяви в межах розумного строку.

Керуючись ст.ст. 177, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання в межах розумного строку до 18.11.2021 об 11:00 год.

Засідання відбудеться в режимі відеоконференції у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 1-107 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Позивачу та відповідачу надати оригінал мирової угоди.

3. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам ст.161-168 ГПК України та мають бути подані в строк, визначений в ухвалі.

4. Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст.135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 01.11.2021 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Суддя Н.Г. Назаренко