ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2021 р. Справа№ 910/3599/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Зубець Л.П.

суддів: Мартюк А.І.

Алданової С.О.

секретар судового засідання: Пастернак О.С.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 30.08.2021

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги

Міністерства юстиції України та ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва

від 23.11.2020 (повний текст складено - 30.11.2020)

у справі №910/3599/20 (суддя Босий В.П.)

за позовом ОСОБА_2

до Міністерства юстиції України

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Победа 1"

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1

про визнання протиправним та скасування наказу

В С Т А Н О В И В:

У березні 2020 року ОСОБА_2 (надалі - позивач, ОСОБА_2 ) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України (надалі - відповідач, Міністерство) про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України №2856/5 від 10.09.2019 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

В обгрунтування позовних вимог позивачем зазначено про те, що висновком Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 08.08.2019 рекомендовано скаргу ОСОБА_1 з доповненнями задовольнити частково та скасувати реєстраційні дії №4003401, №3003401 від 14.06.2019 стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Победа 1", проведені державним реєстратором комунального підприємства "Департамент державної реєстрації" Вальваковим Д.Г.

На підставі згаданого висновку, наказом Міністерства юстиції України №2856/5 від 10.09.2019 скаргу ОСОБА_1 з доповненнями задоволено частково у редакції цього висновку.

На думку позивача, під час розгляду скарги, комісією відповідача вчинено процесуальні порушення, зокрема:

- не було належно повідомлено позивача про час та місце розгляду скарги;

- у висновку не відображені доводи, викладені у запереченнях на скаргу;

- комісія прийшла до неправильних висновків стосовно порушення державним реєстратором ст. 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань";

- відповідачем перевищено надані йому повноваження під час розгляду скарги про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій.

Судом першої інстанції під час підготовчого провадження залучено до участі у справі як третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору:

- на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Победа 1" (надалі - ТОВ "Победа 1", третя особа-1);

- на стороні відповідача - ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , третя особа-2).

Відповідач проти позову заперечував, посилаючись на правомірність дій стосовно винесення оскаржуваного наказу та необґрунтованість доводів позивача, у зв`язку з чим просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

В своїх поясненнях, ОСОБА_1 також заперечував проти позову та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог з огляду на те, що оскаржуваний наказ прийнятий у відповідності до вимог законодавства у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а підстави для його скасування відсутні.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 позовні вимоги задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України №2856/5 від 10.09.2019 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", прийнятий на підставі висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 08.08.2019.

Присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 2 102, 00 грн витрат по сплаті судового збору.

Судове рішення мотивовано тим, що при розгляді скарги ОСОБА_1 від 21.06.2019, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.07.2019 за №22589-33-19 та доповнень до скарги від 18.07.2019, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 22.07.2019 за №25082-33-19" (щодо ТОВ "Победа 1") та прийнятті оскаржуваного наказу Міністерства, відповідач діяв необґрунтовано, з порушенням принципів рівності та змагальності, без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішень. Порушення відповідачем цих принципів виключає висновок про правомірність розгляду зазначеної скарги та законність прийнятого наказу.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволені позову повністю.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 обґрунтована тим, що судове рішення прийняте при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, а також наявна невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Відтак, оскаржуване рішення ухвалено із порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до наступного:

- оскаржуваний наказ Міністерства не приймався саме щодо ОСОБА_2 , цей наказ не застосовано будь-яким чином щодо останнього, оскільки ОСОБА_2 не виключено зі складу засновників, його частка у статутному капіталі не зменшилась;

- в рамках даної справи позивач жодним чином не довів, яким чином оскаржуваний наказ Міністерства порушує або не визнає його права, свободи та законні інтереси. Відсутність належних та допустимих доказів та самого факту порушення прав, свобод та законних інтересів позивача оскаржуваним наказом виключає можливість задоволення позову;

- скаржник наголошує, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного наказу було враховано те, що документ, який був поданий для державної реєстрації та проведенню реєстраційних дій не відповідає вимогам Конституції України та законів України. Відтак, оскаржуваний наказ Міністерства прийнято за наявності законодавчо визначеної підстави для цього, що не було враховано місцевим господарським судом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Тарасенко К.В., Шаптала Є.Ю.

У зв`язку з перебуванням судді Шаптали Є.Ю., який входить до складу суду та не є головуючим суддею, на лікарняному, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.12.2020 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Тарасенко К.В., Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 залишено без руху, надано скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

05.01.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду електронною поштою від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків з доказами сплати судового збору.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20, апеляційну скаргу призначено до розгляду у судовому засіданні на 04.02.2021.

Крім того, не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Міністерство юстиції України звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 скасувати, прийняти постанову, якою у задоволенні позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги відповідача зводяться до того, що судом першої інстанції при вирішенні спору у даній справі було порушено норми процесуального права та неправильно застосовано норми матеріального права, з огляду на неповне дослідження обставин, що мають значення для справи.

Зокрема, відповідач зазначає про те, що місцевому господарському суду необхідно було відмовити у задоволенні позову саме з підстави невірно обраного способу захисту та визначення суб`єктного складу сторін.

Відповідач також не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо порушення Міністерством пунктів 9, 10 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128.

Так, Міністерство стверджує, що способи повідомлення, які були застосовані відповідачем, надали можливість позивачу скористатись наданим правом на надання пояснень та доказів, які на його думку мають значення для розгляду скарги. При цьому, законодавством взагалі не передбачено направлення копії скарги засобами поштового зв`язку, тобто дані твердження позивача не базуються на нормах законодавства.

Відповідач наголошує на тому, що відповідно до п. 8 вказаного вище Порядку, об`єктивність розгляду скарги забезпечується шляхом перевірки відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що і було зроблено Міністерством при встановленні обставин, що мали значення для розгляду скарги.

Водночас, на думку відповідача висновки суду першої інстанції стосовно того, що рішенням загальних зборів учасників ТОВ "Победа 1", оформлених протоколом від 13.06.2019 №1/19 уповноважено ОСОБА_2 на вчинення всіх необхідних для проведення державної реєстрації дій, суперечать п. 5 ст. 6 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", оскільки для проведення реєстраційних дій, документом, що підтверджує повноваження діяти від імені іншої особи, є документ, що підтверджує повноваження законного представника особи, а саме: нотаріально посвідчена довіреність або відомості з Єдиного державного реєстру про особу, яка уповноважена діяти від імені юридичної особи.

Відтак, відповідач вважає законними висновки комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації про відсутність у позивача повноважень на подання відповідних документів.

Окрім того, Міністерством у тексті апеляційної скарги викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із обґрунтуванням причин пропуску.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 16.01.2021 апеляційну скаргу Міністерства юстиції України передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Тарасенко К.В., Козир Т.П.

19.01.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів сплати судового збору за апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та доказів направлення апеляційної скарги іншим учасникам справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.01.2021 поновлено Міністерству юстиції України пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20. Апеляційні скарги Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення суду першої інстанції у даній справі об`єднано в одне апеляційне провадження, розгляд справи №910/3599/20 призначено на 04.02.2021.

25.01.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 .

Так, у своєму відзиві позивач просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , залишивши оскаржуване судове рішення без змін.

Зокрема, позивач зазначає, що ОСОБА_2 є учасником ТОВ "Победа 1" із часткою у статутному капіталі вказаного товариства, номінальною вартістю 1 274 000, 00 грн. Подаючи державному реєстратору заяву про вчинення реєстраційних дій, позивач діяв як уповноважений представник юридичної особи, відповідні повноваження якого прямо зазначені вищим органом управління юридичної особи - загальними зборами. Відповідно, ОСОБА_1 , подаючи скаргу до Міністерства юстиції України, та ставлячи під сумнів рішення загальних зборів, на підставі яких були здійснені реєстраційні дії, фактично оскаржує і дії ОСОБА_2 , тобто, доводи третьої особи-2 щодо відсутності порушених прав ОСОБА_2 оспорюваним наказом Міністерства є помилковими.

Судом першої інстанції надана правильна оцінка незаконним висновкам відповідача про невідповідність рішення загальних зборів вимогам Конституції та законам України, детально проаналізовано положення чинного законодавства, що регулює порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, а також фактичні обставини розміщення Міністерством повідомлення про розгляд скарги, виконання обов`язку із надання скарги ОСОБА_1 заінтересованим особам для можливості реалізації своїх прав на надання письмових пояснень, заперечень, з огляду на що зроблені правильні, законні та обгрунтовані висновки щодо порушення відповідачем процедури розгляду скарги ОСОБА_1 , наслідком чого є скасування та визнання протиправним спірного наказу Міністерства юстиції України.

29.01.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2021 задоволено клопотання ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

02.02.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

04.02.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника останнього.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.02.2021 задоволено клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, розгляд справи відкладено на 04.03.2021.

У зв`язку з перебуванням судді Тарасенко К.В., яка входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці та участю судді Козир Т.П. у підготовці в Національній школі суддів України, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2021 для розгляду апеляційних скарг у справі №910/3599/20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Шаптала Є.Ю. Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського сулу від 04.03.2021 справу №910/3599/20 прийнято до провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю., розгляд справи призначено на 15.04.2021.

12.04.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-1 надійшла заява про відвід колегії суддів: головуючого судді - Тищенко О.В., суддів: Станіка С.Р., Шаптали Є.Ю. у зв`язку з тим, що на думку заявника, було порушено порядок визначення суддів для розгляду справи.

Заява обґрунтована тим, що були відсутні підстави для повторної зміни складу суду, зокрема суддів Шаптали Є.Ю. та Станіка С.Р.

Крім того, заявник зазначає, що визначення головуючого судді Тищенко О.В. відбулося всупереч вимогам Господарського процесуального кодексу України, Положення про автоматизовану систему документообігу та інших нормативно правових актів, оскільки в день його визначення останній перебував на лікарняному, а отже не міг брати участь в автоматизованому розподілі справи, визначення суддів відбулося за наявності лише одного судді, тобто з порушенням визначених принципів випадковості, коефіцієнту навантаження, спеціалізації тощо.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2021 у задоволенні заяви ТОВ "Победа 1" про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю. від розгляду справи №910/3599/20 відмовлено.

15.04.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З метою виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість суддів при розгляді апеляційних скарг у даній справі, недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості суду апеляційної інстанції та забезпечення довіри до судової влади України, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. (суддя-доповідач), судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю. заявила про самовідвід від розгляду справи №910/3599/20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.04.2021 заяву про самовідвід колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді - Тищенко О.В., суддів: Станіка С.Р., Шаптали Є.Ю. від розгляду апеляційних скарг Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 задоволено.

Матеріали справи №910/3599/20 передано для визначення складу судової колегії автоматизованою системою у відповідності до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-07/270/21 від 20.04.2021 призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/3599/20.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями та витягу з протоколу передачу судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 20.04.2021, для розгляду апеляційних скарг Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Мартюк А.І., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2021 прийнято справу №910/3599/20 за апеляційними скаргами Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів, розгляд вказаної справи призначено на 22.06.2021.

09.06.2021 та 10.06.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від представників позивача та третьої особи-1 надійшли клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у яких останні просять надати можливість участі у призначеному на 22.06.2021 судовому засіданні у даній справі в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EasyCon" із використанням власних технічних засобів.

10.06.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-1 надійшло повідомлення про те, що генеральний директор ТОВ "Победа 1" Балабанов І.В. не складав, не підписував, не скріплював печаткою та не направляв засобами зв`язку особисто або через представників заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Тищенко О.В., суддів: Станік С.Р., Шаптали Є.Ю., з огляду на що третя особа-1 звернулась до Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві з заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 376 КК України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.06.2021 клопотання представників ОСОБА_2 , ТОВ "Победа 1" про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено. Розгляд справи №910/3599/20 за апеляційними скаргами Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 вирішено здійснювати у раніше призначену дату та час, за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon" (https://easycon.com.ua/).

22.06.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від представника третьої особи-2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтоване неможливістю останнього з`явитись у призначене судове засідання по даній справі, у зв`язку із зайнятістю у іншому судовому процесі у м. Білгород-Дністровський Одеської області.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.06.2021 клопотання представника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи задоволено. Відкладено розгляд справи №910/3599/20 за апеляційними скаргами Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 на 13.07.2021.

12.07.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-2 надійшло клопотання про зупинення провадження у даній справі до вирішення справи №916/108/20. У разі залишення вказаного клопотання без задоволення, третя особа-2 просить відкласти розгляд справи для надання можливості останній з`явитись у судове засідання.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.07.2021 оголошено перерву у розгляді апеляційних скарг Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 до 17.08.2021.

17.08.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-2 надійшла заява про проведення судового засідання у відсутності представника останньої.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.08.2021 оголошено перерву у розгляді апеляційних скарг Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 до 30.08.2021.

26.08.2021 та 27.08.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача та третьої особи-1 надійшли клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у якому останні просять надати можливість уповноваженим представникам брати участь у судовому засіданні, призначеному на 30.08.2021 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку "EasyCon".

28.08.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від третьої особи-2 надійшла заява про проведення судового засідання у відсутності представника останньої.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2021 відмовлено у задоволенні клопотань ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "Победа 1" про проведення судового засідання 30.08.2021 у справі №910/3599/20 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судове засідання 30.08.2021 з`явився представник відповідача. Позивач, треті особи-1, 2 представників не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.ч. 12, 13 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

При цьому, положеннями вказаної статті передбачено право, а не обов`язок суду відкласти апеляційний розгляд справи. За висновками суду неявка представників позивача, третіх осіб-1, 2 не перешкоджає розгляду апеляційних скарг за наявними у справі матеріалами.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

В силу приписів статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Одним із основних принципів (засад) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи те, що в матеріалах справи мають місце докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників позивача, третіх осіб-1, 2.

У судовому засіданні 30.08.2021 представник відповідача проти задоволення клопотання третьої особи-2 про зупинення провадження у даній справі до вирішення справи №916/108/20 не заперечував. Водночас, надавши пояснення по суті спору зазначив, що підтримує доводи апеляційних скарг, просив суд скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20, прийняти нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог повністю.

Заслухавши пояснення представника відповідача щодо клопотання третьої особи-2 про зупинення провадження у даній справі до вирішення справи №916/108/20, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Так, третя особа-2 звертаючись до апеляційного господарського суду з клопотанням про зупинення провадження у даній справі обгрунтовує його тим, що 13.01.2020 ОСОБА_1 подано до Господарського суду Одеської області позов до Товариства з обмеженою відповідальністю "Победа 1" про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників цього товариства.

У даному позові позивач посилається на ту обставину, що рішення загальних зборів учасників товариства у формі протоколу від 13.06.2019 №1/19 прийняте з порушенням вимог ч. 4 ст. 34 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Водночас, у позові по справі №910/3599/20 ОСОБА_2 як на підставу своїх вимог, посилається на рішення загальних зборів учасників товариства у формі протоколу від 13.06.2019 №1/19. За результатами розгляду Господарським судом Одеської області справи за указаним позовом ОСОБА_1 судом може бути встановлено, що рішення загальних зборів від 13.06.2019 суперечать вимогам Закону. Зазначене, у свою чергу, дасть змогу підтвердити законність висновків комісії про невідповідність поданих для державної реєстрації документів, що слугували підставою для прийняття оскаржуваного відповідачем наказу про скасування реєстраційних дій.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені. Зі змісту наведеної норми випливає, що причиною зупинення провадження у справі є неможливість її розгляду до вирішення пов`язаної з нею іншої справи, яка розглядається іншим судом.

Вирішуючи питання про зупинення провадження у справі, господарський суд має з`ясовувати: як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Заявником жодним чином не обґрунтовано, а колегією суддів не встановлено обставин, підстав, фактів тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі та які б унеможливлювали розгляд даної справи до розгляду вищезазначеного подання.

Самі лише посилання на можливість встановлення певних обставин в іншій справі, що можуть мати значення для розгляду цієї справи, не є підставою для зупинення провадження у даній справі. Як встановлюють приписи процесуального закону, провадження у справі зупиняється на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України лише за умови об`єктивної неможливості розгляду певної справи до вирішення іншої справи. Однак, таке зупинення не є можливим, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Слід зазначити, що необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що може призвести до порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку (висновки викладені у постановах Верховного Суду від 05.03.2019 р. у справі № 910/5425/18 та від 20.06.2019 р. у справі № 910/12694/18).

За таких обставин, враховуючи, що третьою особою-2 не доведено обставин об`єктивної неможливості розгляду даної справи до розгляду справи №916/108/20, колегія суддів дійшла висновку про відмову у зупиненні провадження у даній справі.

Згідно із ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У судовому засіданні 30.08.2021 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, відзиву на скаргу, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено місцевим господарським судом та перевірено судом апеляційної інстанції, наказом Міністерства юстиції України №2856/5 від 10.09.2019 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" відповідно до п. 1, 5 ч. 2 ст. 28, ч. 6 ст. 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" та Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1128 від 25.12.2015, частково задоволено скаргу ОСОБА_1 від 21.06.2019 з доповненнями від 18.07.2019, скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань №3003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" та №04003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" від 14.06.2019, проведені державним реєстратором Комунального підприємства "Департамент державної реєстрації" Вальваковим Д.Г. стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Победа 1" ().

Підставою прийняття вказаного наказу був висновок Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 08.08.2019 за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 21.06.2019, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.07.2019 за №22589-33-19 та доповнень до скарги від 18.07.2019, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 22.07.2019 за №25082-33-19.

Позивач вважаючи, що відповідачем порушено порядок розгляду скарги ОСОБА_1 , звернувся до господарського суду з вимогами про скасування наказу Міністерства юстиції України №2856/5 від 10.09.2019 "Про скасування реєстраційних дій у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Місцевий господарський суд, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Здійснивши перевірку правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає передчасними висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У частинах 1 та 4 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні права і обов`язки виникають як із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, так і з інших дій, які за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 10 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Частиною 1 статті 21 Цивільного кодексу України передбачено, що суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що в разі звернення з вимогами про визнання незаконним та скасування, зокрема, правового акта індивідуальної дії, виданого органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, встановленню та доведенню підлягають як обставини, що оскаржуваний акт суперечить актам цивільного законодавства (не відповідає законові), так і обставини, що цей акт порушує цивільні права або інтереси особи, яка звернулась із відповідними позовними вимогами, а метою захисту порушеного або оспорюваного права є відповідні наслідки у вигляді відновлення порушеного права або охоронюваного інтересу саме особи, яка звернулась за їх захистом.

Отже, підставами для визнання недійсним (незаконним) акта (рішення) є невідповідність його вимогам законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт, і водночас порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05.12.2019 у справі №914/73/18, від 14.01.2020 у справі №910/21404/17.

Так, згідно положень Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерству юстиції України було надано повноваження щодо розгляду скарг на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав.

01.01.2016 набув чинності Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1128 від 25.12.2015 (надалі - Порядок №1128), яким визначено процедуру розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту, що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами відповідно до Законів України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Наказом Міністерства юстиції України №37/5 від 12.01.2016, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.01.2016 за №42/28172, затверджено Положення про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації визначено статтею 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", зокрема, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду.

Відповідно до абзацу першого пункту 1, пунктів 2, 5 Порядку №1128 цей Порядок визначає процедуру розгляду відповідно до Законів України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Міністерства юстиції України, що здійснюється Міністерством юстиції України та його територіальними органами.

Для забезпечення розгляду скарг суб`єктом розгляду скарги утворюються постійно діючі комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, положення про які та їх склад затверджуються Міністерством юстиції України або відповідним територіальним органом.

Порядок створення, організаційні та процедурні засади діяльності Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації визначено Положенням про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації.

Пунктом другим вказаного Положення передбачено, що Комісія з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації є постійно діючим колегіальним консультативно-дорадчим органом при Міністерстві юстиції України, що в межах повноважень, визначених Законами України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Порядком розгляду скарг у сфері державної реєстрації, забезпечує розгляд скарг у сфері державної реєстрації.

Комісія у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, цим Положенням та іншими актами законодавства (п. 3 Положення про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації).

Як встановлено судом апеляційної інстанції, 01.07.2019 ОСОБА_1 звернувся до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України зі скаргою на дії державного реєстратора Комунального підприємства "Департамент державної реєстрації" Вальвакова Д.Г., якою просив скасувати реєстраційні дії, якими внесені зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, №3003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" та №4003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" від 14.06.2019.

За результатами розгляду зазначеної скарги Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації 08.08.2019 складено висновок, яким рекомендовано скаргу задовольнити частково, реєстраційні дії №3003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" та №4003401 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" від 14.06.2019 скасувати.

За змістом п. 5 Порядку №1128, перед розглядом скарги по суті комісія вивчає скаргу для встановлення:

1) чи віднесено розгляд скарги відповідно до Законів до повноважень суб`єкта розгляду скарги (належний суб`єкт розгляду скарги);

2) чи дотримано вимоги Законів щодо строків подання скарги, вимог щодо її оформлення та/або щодо документів, що долучаються до скарги;

3) чи наявні (відсутні) інші скарги у суб`єкта розгляду скарги.

В силу п. 8 Порядку №1128, під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує:

1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження;

2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах;

3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора);

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду (п. 9 Порядку №1128).

Відповідно до п. 10 Порядку №1128, суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів:

1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі);

2) шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту;

3) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах що додаються до скарги).

Згідно з п. 11 Порядку №1128 копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті. Суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів, мають право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.

Таким чином, враховуючи приписи Порядку №1128, на відповідача покладено обов`язок повідомити заінтересовану особу про розгляд скарги та надіслати матеріали скарги не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті.

Обгрунтовуючи даний позов, позивач стверджує, зокрема, про те, що відповідачем порушено п. 9, 10 Порядку №1128, тобто не було повідомлено належним чином заінтересованих осіб про час та дату розгляду скарги, чим позбавлено права останніх бути присутніми при розгляді скарги.

Колегія суддів не може погодитись з такими доводами позивача, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.08.2020 на офіційному веб-сайті Мін`юсту було розміщено оголошення за посиланням https://minjust.gov.ua/m/ogoloshennya-pro-zasidannya-komisii-08-serpnya-2019-roku, наступного змісту: "08 серпня 2019 року. за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка 15, кабінет №1103 відбудеться засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації.

Запрошуються скаржники/їх представники та заінтересовані особи/їх представники для розгляду наступних скарг:

12. розгляд по суті скарги ОСОБА_1 від 21.06.2019, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.07.2019 за №22589-33-19 та доповнень до скарги від 18.07.2019, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 22.07.2019 за №25082-33-19.

Щодо товариства з обмеженою відповідальністю "ПОБЕДА 1".

Суб 'єкт оскарження: - державний реєстратор комунального підприємства "Департамент державної реєстарації" Вальваков Д.Г.

Заінтересовані сторони: ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_2 ; ОСОБА_7 .

Отже, судом апеляційної інстанції встановлено, що в повідомленні, розміщеному на офіційному веб-сайті Мін`юсту було запрошено позивача в якості заінтересованої особи.

При цьому, колегія суддів вважає помилковим посилання суду першої інстанції на на висновки, викладені Верховним Судом у справі №826/1632/17, оскільки на момент розгляду скаги та винесення спірного наказу у справі №826/1632/17 існував зовсім інший зміст оголошення на сайті Мін`юсту, а саме як встановлено і самим судом: "….Водночас, зі змісту повідомлення, розміщеного на сайті, неможливо встановити жодних із вищенаведених пунктів, окрім персони скаржника - ПАТ "Укрсоцбанк"….".

Зміст оголошення, яке було висвітлено на офіційному веб-сайті Мін`юсту у справі №826/1632/17 абсолютно є відмінним від змісту оголошення, яке досліджується у справі №910/3599/20, так як в даному оголошенні окрім скаржника та номеру скарги зазначено суб`єкта оскарження, заінтересованих осіб.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідачем доведено виконання вимог п. 9, 10 Порядку №1128, оскільки оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту є належним повідомленням зацікавлених осіб щодо розгляду скарги.

Слід звернути увагу на те, що нормою п. 9 Порядку №1128 передбачено запрошення певного кола осіб, зокрема - скаржника та/або його представника, суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі або встановлених відповідно до відомостей реєстрів.

Так, відповідно до витягу з Журналу телефонограм відділу забезпечення діяльності комісії з питань розгляду скар у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, Міністерство юстиції України здійснило повідомлення про засідання Комісії за скаргою ОСОБА_1 , скаржника та заінтересованих осіб, відповідно до відомостей реєстрів. При цьому, факт отримання повідомлення не заперечується позивачем.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказом обізнаності позивача зі скаргою є наступні факти:

- подання адвокатом, який діяв в інтересах ОСОБА_2 , заперечень на скаргу ОСОБА_1 та доповнень до неї;

- присутність представника позивача на засіданні Комісії 08.08.2019.

Судом у своєму рішенні зазначається, що способи повідомлення про засідання Комісії не давали змогу позивачу дізнатись про суть скарги та оскаржувані реєстраційні дії. Однак як вбачається зі змісту заперечень від 08.08.2019, поданих повноважним представником ОСОБА_2 , позивач вказує на реєстраційні дії які оскаржуються, викладає зміст оскаржуваних рішень, спростовує доводи скаржника наведенні у скарзі, що є свідченням обізнаності позивача зі змістом скарги.

Виходячи з викладеного вище, способи повідомлення, які були застосовані Мін`юстом надали можливість позивачу скористатись наданим ним правом на надання пояснень та доказів, які на його думку мають значення для розгляду скарги, а судом першої інстанції невірно було надано оцінку наявним у матеріалах справи доказам та доводам учасників процесу.

Щодо порушень, встановлених у діях державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, суд апеляційної інстанції не може погодитись з висновком місцевого господарського суду стосовно того, що рішенням загальних зборів учасників ТОВ «Победа 1», оформлених протоколом від 13.06.2019 №1/19, уповноважено ОСОБА_2 на вчинення всіх необхідних дій для проведення державної реєстрації змін до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що свідчить про хибні висновки Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації про відсутність у позивача повноважень на подання відповідних документів.

Такий висновок суду першої інстанції суперечать п. 5 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», оскільки даною нормою визначено, що у разі подання документів для проведення державної реєстрації уповноваженою на те особою встановлюється обсяг повноважень такої особи на підставі документа, що підтверджує її повноваження діяти від імені іншої особи.

Для цілей проведення реєстраційних дій документом, що підтверджує повноваження діяти від імені іншої особи, є документ, що підтверджує повноваження законного представника особи, нотаріально посвідчена довіреність або відомості з Єдиного державного реєстру про особу, яка уповноважена діяти від імені особи.

Частиною п`ятою статті 17 названого вище Закону також встановлено, зокрема, що документи подаються такими особами:

- товариством якщо подаються документи, зазначені в підпунктах «а» і «б» цієї частини;

- спадкоємцем чи правонаступником учасника товариства, - якщо подається документ, зазначений у підпункті «в» цієї частини;

- учасником, який виходить з товариства, або його спадкоємцем чи правонаступником - якщо подається документ, зазначений у підпункті «г» цієї частини:

- особою, яка набула частку (частину частки) у статутному капіталі товариства, або особою, яка передала її, - якщо подається документ, зазначений у підпункті «г» цієї частини;

- позивачем, - якщо подаються документи, зазначені в підпунктах «д», «е» цієї частини.

Тобто, відповідно до частини п`ятої статті 17 Закону, у разі прийняття рішення загальних зборів учасників товариства про виключення учасника з товариства та зміну розміру часток документи подаються товариством, проте для проведення оскаржуваної реєстраційної дії документи подано ОСОБА_2 , який відповідно до відомостей ЄДР стосовно ТОВ «ПОБЕДА 1» не є керівником або особою, уповноваженою діяти від імені юридичної особи без довіреності та, відповідно останній не діяв на підставі довіреності, що свідчить про наявність підстав для відмови, передбачених пунктом 1 частини першої статті 28 Закону, оскільки документи подано особою, яка не має на це повноважень.

Враховуючи викладене, державний реєстратор Вальваков Д.Г. мав відмовити у проведенні оскаржуваної реєстраційної дії, відповідно до пункту 1 частини першої статті 28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань».

Таким чином, державним реєстратором Вальваковим Д.Г. проведено реєстраційні дії №3003401 та №4003401 з порушенням вимог чинного законодавства.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що Мін`юст не визнає за будь-якою особою право власності, а лише перевіряє дії суб`єкта державної реєстрації на відповідність вимог законодавства. Разом з тим, сам факт скасування реєстраційної дії не є підставою для втрати прав, які виникли в силу певних юридичних фактів, тобто Мін`юст своїм наказом не визнавав рішення загальних зборів недійсним, а лише вказав на ті факти, які мають бути взяті при проведенні реєстраційних дій, оскільки державний реєстратор має здійснити перевірку поданих йому документів для проведення реєстраційної дії на відповідність вимогам законодавства.

Частиною першою статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Згідно частиною четвертою статті 13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Змагальність сторін є одним із основних принципів господарського судочинства, зміст якого полягає у тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, тоді як суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, зобов`язаний вирішити спір, керуючись принципом верховенства права.

Суд, мотивуючи рішення у справі, повинен давати відповідь на кожен важливий та доречний аргумент сторони. Перекладення на сторону обов`язку доказати певний факт або спростувати його в умовах, коли такий обов`язок об`єктивно спроможна виконати лише інша сторона, може призвести до необґрунтованого свавільного рішення.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц (провадження №14-400цс19).

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23 серпня 2016 року у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 ГПК України).

Таким чином суд зобов`язаній надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

З огляду на викладене вище, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів порушення відповідачем законодавства України при прийнятті оскаржуваного наказу.

Враховуючи наведене вище, суд апеляційної інстанції вважає позовні вимоги необґрунтованими, а відтак такими, що не підлягають задоволенню.

За приписами ч. 1 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням встановлених вище обставин та наведених положень законодавства колегія суддів вважає, що під час перегляду цієї справи судом апеляційної інстанції знайшли своє підтвердження доводи апеляційних скарг про те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм процесуального права, які мали наслідком нез`ясування обставин, що мають значення для справи, та недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, що відповідно до наведених вище положень статті 277 ГПК України є підставою для скасування такого рішення в оскаржуваній частині.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відтак, колегія суддів доходить висновку, що апеляційні скарги відповідача, третьої особи-2 підлягають задоволенню, а оскаржене рішення суду першої інстанції слід скасувати повністю та ухвалити нове рішення - про повну відмову в задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу.

За частиною першою статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 14 статті 129 ГПК України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що в результаті перегляду справи судом апеляційної інстанції в задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати за подання позовної заяви покладаються на позивача, а судові витрати за звернення з апеляційними скаргами, понесені відповідачем, третьою особою-2, підлягають стягненню з позивача на користь відповідача, третьої особи-2.

Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 273, 275-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційні скарги Міністерства юстиції України та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 у справі №910/3599/20 скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

3. Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13; ідентифікаційний код 00015622) 3 153 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн 00 коп. судового збору за розгляд апеляційної скарги.

4. Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 3 153 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн 00 коп. судового збору за розгляд апеляційної скарги.

5. Видачу наказів доручити Господарському суду міста Києва.

6. Матеріали справи №910/3599/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення, відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з перебуванням суддів Зубець Л.П., Мартюк А.І. на лікарняному, суддів Зубець Л.П., Мартюк А.І., Алданової С.О. у відпустках, повний текст постанови підписано - 01.11.2021.

Головуючий суддя Л.П. Зубець

Судді А.І. Мартюк

С.О. Алданова