СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2021 року м.Харків Справа № 922/1394/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Пуль О.А., суддя Білоусова Я.О. , суддя Фоміна В.О.;

за участі секретаря судового засідання Крупи О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Харківської міської ради (вх.№2439Х/2) та апеляційну скаргу (вх.№2498Х/2) Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21 (повний текст рішення складено 15.07.2021 суддею Сусловою В.В. у приміщенні господарського суду Харківської області)

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі позивачів:

1.Харківської міської ради, м.Харків,

2.Північно-східного офісу Держаудитслужби, м.Харків,

до 1.Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м.Харків,

2.Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3", м.Харків,

про визнання недійсним договорів,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Північно-східного офісу Держаудитслужби звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3", в якому просив: - визнати недійсним договір будівельного підряду №193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3"; - визнати недійсним договір будівельного підряду №245 від 19.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3".

Рішенням господарського суду Харківської області 06.07.2021 у справі №922/1394/21 позов задоволено. Визнано недійсним договір будівельного підряду №193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3". Визнано недійсним договір будівельного підряду №245 від 19.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3". Стягнуто з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на користь Харківської обласної прокуратури 2270,00 грн судового збору. Стягнуто з Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3" на користь Харківської обласної прокуратури 2270,00 грн судового збору.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції мотивував його тим, що у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст.53 Господарського процесуального кодексу України та положеннями ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Ураховуючи, те, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради всупереч вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України "Про захист економічної конкуренції" здійснено поділ предмету закупівлі робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160 Г до житлового будинку №162 Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)" на дві закупівлі UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19- 000595-b, та як наслідок укладено два договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 з ТДВ "Спецбуд-3", який є суб`єктом господарювання (учасник), що протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів, то вказані договори є такими, що укладені з порушенням норм матеріального права, а відтак підлягають визнанню недійсними.

Харківська міська рада з рішенням не погодилась та звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм чинного законодавства, просить визнати незаконним та скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у даній справі та ухвалити нове, яким позов залишити без розгляду. Судові витрати - покласти на Харківську обласну прокуратуру.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції неповно дослідив наявність підстав для звернення прокурора до суду з даним позовом та встановив обставини, які не відповідають фактичним даним. Прокурором не дотримано порядку повідомлення компетентних органів, у даному випадку - Харківської міської ради та Північно-східного офісу Держаудитслужби, передбачений частиною 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Апелянт вважає, що господарський суд внаслідок неналежного з`ясування обставин, що мають значення для справи щодо відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у порушення норм процесуального права, за наявності підстав для залишення позову без розгляду, розглянув його по суті, у зв`язку з чим наявні правові підстави для скасування оскаржуваного рішення та залишення позову без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 у складі колегії суддів: головуючого судді (судді-доповідача) Пуль О.А., судді Білоусової Я.О., судді Тарасової І.В.; поновлено Харківській міській раді строк на подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради (вх.№2439Х/2) на рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21. Повідомлено учасників справи про призначення розгляду апеляційної скарги на 23.09.2021 о 10:00 годині. Встановлено учасникам справи п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами його надсилання учасникам справи. Встановлено учасникам справи строк до 15.09.2021 для подання письмових заяв, клопотань тощо. Витребувано у учасників справи оригінали документів для огляду у судовому засіданні, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення і мають значення для справи; витяги з Єдиного держреєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на день розгляду апеляційної скарги.

Також з рішенням суду першої інстанції не погодився Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм чинного законодавства, просить визнати незаконним та скасувати рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у даній справі та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Судові витрати - покласти на Прокуратуру Харківської області.

Апеляційна скарга обґрунтована таким:

- судом першої інстанції не застосовано ст.53, пункт 2 частини 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», які підлягали застосуванню, що призвело до порушення норм процесуального права;

- не застосування частини 4, 5 ст.179 Господарського кодексу України, ст.203, 215, 626, 627 Цивільного кодексу України, частини 1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі», які підлягали застосуванню;

- при винесенні рішення судом не враховано, що договір №193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт з капітального ремонту за адресою: від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162 Ж по вул.Академіка Павлова, 20 був скасований додатковою угодою №1 від 16.03.202 та на момент укладення договору №245 від 19.03.2020 не був чинним, і твердження суду є хибним, що на теперішній час нібито існує два чинних договори між одними і тими ж сторонами та з одним і тим же предметом - №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020, у зв`язку з чим помилковим є висновок суду першої інстанції про те, що Департаментом як замовником зазначеної закупівлі нібито поділено об`єкт закупівлі з метою уникнення процедури відкритих торгів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2021 у складі колегії суддів: головуючого судді (судді-доповідача) Пуль О.А., судді Білоусової Я.О., судді Тарасової І.В.; поновлено Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради строк на подання апеляційної скарги. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Департамента будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (вх.№2498Х/2) на рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21. Прийнято апеляційну скаргу Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради до спільного розгляду з раніше поданою і призначеною до провадження апеляційною скаргою Харківської міської ради. Повідомлено учасників справи про призначення розгляду апеляційної скарги на 23.09.2021 о 10:00 годині. Встановлено учасникам справи п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами його надсилання учасникам справи. Встановлено учасникам справи строк до 15.09.2021 для подання письмових заяв, клопотань тощо. Витребувано у учасників справи оригінали документів для огляду у судовому засіданні, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення і мають значення для справи; витяги з Єдиного держреєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на день розгляду апеляційної скарг

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2021 у зв`язку з відпусткою судді Білоусової Я.О. для розгляду справи №922/1394/21 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Пуль О.А., судді Тарасової І.В., судді Фоміної В.О.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.09.2021 повідомлено учасників справи про оголошення перерви у судовому засіданні до 28.10.2021 о 10:00 год. Запропоновано Північно-східному офісу Держаудитслужби надати у письмовому вигляді правову позицію у даній справі.

20.10.2021 від Північно-східного офісу Держаудитслужби до суду надійшли письмові пояснення (вх.№12036) щодо правової позиції Офісу у даній справі, просить відмовити у задоволенні апеляційних скарг Харківської міської ради та Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради на рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21.

20.10.2021 представник Північно-східного офісу Держаудитслужби звернувся до суду з клопотанням (вх.№12037) про розгляд справи за відсутності сторони.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.10.2021 у зв`язку з відпусткою судді Тарасової І.В. для розгляду справи №922/1394/21 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Пуль О.А., судді Білоусової Я.О., судді Фоміної В.О.

Згідно з пунктом 14 ст.32 Господарського процесуального кодексу України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

У судовому засіданні 28.10.2021 представник Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради підтримала вимоги апеляційної скарги та просила їх задовольнити у повному обсязі.

Прокурор проти задоволення апеляційних скарг заперечував, вважає їх безпідставними та необґрунтованими, у зв`язку з чим просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційні скарги - без задоволення.

У судове засідання не з`явились представники Харківської міської ради, ТОВ «Спецбуд-3», були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (135, 138, том 2). Представник Північно-східного офісу Держаудитслужби просив розглядати справу без його участі.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення прокурора та представників учасників справи, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах, встановлених статтею 269 Господарським процесуальним кодексом України, а також, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, та повноту встановлення відповідність їх наданим доказам, встановила таке.

Шевченківською окружною прокуратурою м.Харкова під час опрацювання розміщеної на офіційному веб-порталі публічних закупівель "Рrоzоrrо" інформації щодо проведених процедур публічних закупівель товарів, робіт та послуг розпорядниками бюджетних коштів встановлено, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради проведено процедуру закупівлі UА-2020-03-13-002668-b із закупівлі робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг. Очікувана вартість предмета закупівлі 1063616,00 гривень.

Водночас Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради проведено процедуру закупівлі UА-2020-03-19-000595-b із закупівлі робот "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг. Очікувана вартість предмета закупівлі складає 1063616,00 гривень.

За результатом закупівлі UА-2020-03-13-002668-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір будівельного підряду №193 від 13.03.2020 з ТДВ "Спецбуд-3" вартістю 949275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

За результатом закупівлі UА-2020-03-19-000595-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір будівельного підряду №245 від 19.03.2020 з ТДВ "Спецбуд-3" вартістю 949275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

В обґрунтування позову прокурор зазначає, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради всупереч вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України "Про захист економічної конкуренції" здійснено поділ предмету закупівлі робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)" на дві закупівлі: UА- 2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b, а також укладено договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 з ТДВ "Спецбуд-3", який є суб`єктом господарювання (учасник), що протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.

Оскільки спірні договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 укладено за результатами закупівель, які проведені з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України "Про захист економічної конкуренції", керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова вважає, що спірні договори підлягають визнанню недійсними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

В обґрунтування підстав представництва прокурором інтересів держави в суді зазначено, що Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, який є стороною спірних договорів, є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється міською радою. Згідно з Положенням засновником Департаменту є Харківська міська рада. Департамент підзвітний і підконтрольний міській раді, підпорядкований виконавчому комітету Харківської міської ради, міському голові, заступнику міського голови з питань інфраструктури міста. Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює, зокрема, такі повноваження: організовує за рахунок бюджетних коштів утримання, будівництво, реконструкцію, капітальний та поточний ремонт вулиць, доріг, інженерних мереж та комунікацій міста Харкова за встановленими державними стандартами та нормами.

Статтею 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що до повноважень міської ради належить питання, у тому числі стосовно розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, затвердження звіту про виконання бюджету.

Тобто, Харківська міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Харківської міської ради.

У той же час, порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотну шкоду безпосередньо інтересам держави, зокрема, економічним. Держава намагається створити умови для ефективного використання бюджетних коштів при закупівлі товарів, робіт та послуг, створюючи відповідні механізми при проведенні закупівель, які закладені у цьому Законі.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з пунктом 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Крім цього, статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізують державну політику у сфері публічних закупівель.

Для виконання покладених завдань органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави.

З наведеного убачається, що орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень (подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі №826/9672/17).

Разом з цим, уповноваженими органами: Харківською міською радою та Північно-східним офісом Держаудитслужби не вживалися заходи щодо захисту інтересів держави та територіальної громади міста Харкова.

Отже, господарський суд дійшов правильного висновку про те, що позивачами у даному спорі є Харківська міська рада як орган, уповноважений здійснювати захист порушених інтересів територіальної громади у вказаних спірних правовідносинах, та Північно-східний офіс Держаудитслужби України як орган державного фінансового контролю, тому є належними органами, в інтересах яких мав право та звернувся прокурор з позовом, що розглядається у даній справі.

Аналіз змісту апеляційної скарги Харківської міської ради свідчить про те, що апелянт вважає, що прокурором при зверненні з даним позовом не дотримано порядку повідомлення компетентних органів - Харківську міську раду та Північно-східний офіс Держаудитслужби, передбаченого частиною 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Надаючи оцінку вказаним доводам апелянта, колегія суддів зазначає таке.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

За правилами частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме, подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але, якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як правильно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, прокурор перед поданням позову звертався з відповідними листами у порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" на адреси позивачів: Харківської міської ради від 12.03.2021 за №42-2268вих-21 та Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12.03.2021 за №42-2269вих-21 щодо виявлених правопорушень та проведення уповноваженими органами заходів цивільно-правового характеру шляхом подання позовної заяви щодо оскарження спірних закупівель (а.с.80-81, том 1).

20.04.2021 Північно-східним офісом Держаудитслужби надано відповідь на лист від 12.03.2021 за №42-2269вих-21, в якій зазначено, оскільки згідно з інформацією, розміщеною в інформаційно-телекомунікаційній системи Prozorro, очікувана вартість зазначених у листі прокуратури закупівель є меншою, ніж вартість, що зазначена в пункті першому частини першої статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі», у Північно-східного офісу Держаудитслужби відсутні підстави для проведення моніторингу закупівель за номерами: UА- 2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b (а.с.116, том 1).

Харківська міська рада стверджує, що лист Харківської місцевої прокуратури №1 від 12.03.2021 за №42-2268вих-21 отримано 07.04.2021, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції Харківської міської ради.

Надана апелянтом копія листа Харківської місцевої прокуратури №1 від 12.03.2021 за вих.№42-2268вих-21 зі штампом Харківської міської ради з вхідним номером №7868/0/3-21 від 07.04.2021, згідно з вхідною кореспонденцією Харківської міської ради, не може вважатися беззаперечним доказом отримання вказаного листа саме у цей день, тобто дані реєстрації вхідної кореспонденції Харківської міської ради не можуть підтверджувати чи спростовувати факт отримання листа, оскільки реєстрація кореспонденції є внутрішньою діяльністю і відповідний вхідний штамп проставляється самою Харківською міською радою.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 16.03.2020 у справі №873/91/19.

У відповіді від 05.05.2021 за вих.№3664/9-21 на лист від 12.03.2021 за №42-2268вих-21 Харківська міська рада зазначила, що не вважає свої інтереси порушеними, а у випадку встановлення фактів порушення інтересів територіальної громади м.Харкова взмозі самостійно захистити свої інтереси у суді (а.с.114-115, том 1).

Тобто, навіть після отримання інформації від прокурора про можливі порушення законодавства про публічні закупівлі ані Північно-східний офіс Держаудитслужби не планував проводити перевірку та звертатись до суду, ані Харківська міська рада не збиралася подавати позов до суду, що може бути кваліфіковано як бездіяльність органу - невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо про можливе порушення інтересів держави.

З урахуванням того, що сам факт не звернення до суду органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, надає прокурору підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з відповідним позовом.

Позовна заява подана до господарського суду Харківської області 16.04.2021, тобто після спливу місячного строку після надіслання повідомлень від 12.03.2021 компетентним органам у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Отже, у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст.53 Господарського процесуального кодексу України та положеннями ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Одним з доводів апеляційної скарги Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради є не врахування господарським судом при винесенні оскаржуваного рішення тієї обставини, що договір №193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт з капітального ремонту за адресою: від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова, 20 був скасований додатковою угодою №1 від 16.03.202 та на момент укладення договору №245 від 19.03.2020 не був чинним. Апелянт вважає помилковим твердження суду про те, що на теперішній час нібито існує два чинних договори між одними і тими ж сторонами та з одним і тим же предметом - №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020, у зв`язку з чим помилковим є і висновок суду першої інстанції про те, що Департаментом як замовником зазначеної закупівлі нібито поділено об`єкт закупівлі з метою уникнення процедури відкритих торгів.

Колегія суддів зазначає, що ці доводи стосуються результату проведених закупівель - укладення відповідних договорів, однак предметом спору є порушення чинного законодавства під час проведення процедури закупівель: -поділ предмету закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування Закону України «Про публічні закупівлі» та участь у процедурі закупівлі суб`єкта господарювання - ТДВ «Спецбуд-3», який у 2019 році притягувався до відповідальності за порушення, передбачене Законом України «Про захист економічної конкуренції».

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг встановлює Закон України "Про публічні закупівлі".

Положеннями частини 1 ст.2 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що він застосовується до замовників за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Частиною 7 ст.2 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом, та укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Пунктом 18 частини 1 ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

Пунктом 22 частини 1 ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що роботи - це проектування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого і невиробничого призначення, роботи з нормування в будівництві, геологорозвідувальні роботи, технічне переоснащення діючих підприємств та супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- і супутникова фотозйомка та інші послуги, що включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих робіт.

На момент здійснення спірних закупівель UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b діяв Порядок визначення предмета закупівлі, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454 (Порядок).

Цей Порядок установлює спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно з розділом III Порядку визначення предмета закупівлі робіт здійснюється замовником відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" за об`єктами будівництва та з урахуванням ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", прийнятих наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 05.07.2013 №293, а також галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 "Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт", затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23.08.2011 №301, із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до показників другої - п`ятої цифр Єдиного закупівельного словника.

Національний класифікатор України - Єдиний закупівельний словник ДК 021:2015, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 за №1749.

Національний класифікатор "Єдиний закупівельний словник" (ЄЗС) призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.

Цей класифікатор Український Єдиний закупівельний словник (далі - ЄЗС) призначений замовникам державних закупівель для описування в повідомленнях про запрошення до участі в торгах (тендерах) предмета державних закупівель, а також вітчизняним товаровиробникам і надавачам послуг для пошуку тендерних пропозицій як у межах, так і поза межами України.

Так, код СРV закупівлі складається з основного словника і додаткового словника.

Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.

Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином:

перші дві цифри визначають розділ (ХХ000000-Y);

перші три цифри визначають групу (ХХХ00000-Y);

перші чотири цифри визначають клас (ХХХХ0000-Y);

перші п`ять цифр визначають категорію (ХХХХХ000-Y).

Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра - контрольна.

Отже, згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015, замовником - Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, здійснено дві закупівлі: UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b з однаковим предметом - ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг.

Крім того, у вказаних закупівлях зазначено одну й ту саму адресу - дорогу від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари).

Таким чином, відповідно до пункту 22 частини 1 ст.1, 2 Закону України "Про публічні закупівлі" та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, замовником здійснено дві ідентичні закупівлі UA-2020-03-13-002668-b та UА- 2020-03-19-000595-b.

З інформації, яка міститься в технічних специфікаціях, опублікованих замовником на офіційному веб-порталі публічних закупівель "Prozorro" до закупівель UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b, убачається, що вони містять однаковий перелік робіт з однаковою вартістю.

Обставини щодо допущених порушень у межах процедури закупівлі робіт не спростовані апелянтами.

Вищевказане свідчить про те, що замовником - Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, здійснено поділ предмета закупівлі "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів та застосування Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, сукупна очікувана вартість закупівель UA-2020-03-13-002668-b та UA-2020-03-19-000595-b складає 2127232,00 гривень, сукупна вартість цих закупівель відповідно до укладених договорів №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 складає 1886551,2 гривень. В обох випадках сума закупівель перевищує 1,5 млн. гривень та відповідно до частини 1 ст.2 Закону України "Про публічні закупівлі", мала б бути проведеною відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі".

У ході судового розгляду справи представник Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради не надала пояснень, яким чином формувалась очікувана сума закупівель та якими доказами підтверджується.

Апелянти посилаються на те, що відповідно до розробленого робочого проекту «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», затвердженого відповідно до вимог Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560 (зі змінами), затвердженого додатку до річного плану закупівель на 2020 рік (зі змінами) очікувана вартість закупівлі складає 1063616,00 грн.

Разом з тим, робочого проекту «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)» матеріали справи не містять.

Таким чином, апелянтами не спростовано належними та допустимими доказами аргументи прокурора, що в обох випадках сума закупівель перевищує 1,5 млн. гривень, що передбачає проведення процедури відкритих торгів на підставі частини 1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі».

За результатом закупівель: UA-2020-03-13-002668-b та UA-2020-03-19-000595-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договори з ТДВ "Спецбуд-3" ().

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження виконання робіт за спірними договорами.

Водночас з матеріалів справи убачається, що вказане підприємство - ТДВ "Спецбуд-3", , рішенням №50-р/тк від 19.09.2019 Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України визнано таким, що вчинило порушення, передбачене пунктом 1 ст.50 та пунктом 4 частини 2 ст.6 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів на закупівлю.

Статтею 17 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Зокрема, пунктом 4 частини 1 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього закону), у разі, якщо суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.

Відповідно до пункту 4 частини 2 ст.6 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передбачено, що антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів.

Пунктом 1 ст.50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передбачено, що порушенням законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії.

Згідно з частинами 1, 2 ст.8 Закону України "Про захист економічної конкуренції" за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Органи Антимонопольного комітету України оприлюднюють рішення за результатом розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України протягом 10 робочих днів з дня його прийняття. Рішення підлягає оприлюдненню в повному обсязі, крім інформації, яка визначена інформацією з обмеженим доступом. Інформація з обмеженим доступом має бути виключена або зачорнена чи змінена в інший спосіб, який забезпечує достатній її захист та достатню прозорість щодо обґрунтування органом Антимонопольного комітету України прийнятого рішення.

Відповідно до вимог ст.48 Закону України "Про захист економічної конкуренції" рішення тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №50-р/тк від 19.07.2019 оприлюднено на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України, а також розміщено на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України у Зведених відомостях щодо спотворення результатів торгів https://amcu.gov.ua/napryami/oskarzhennya-publichnih-zakupivel/zvedeni-vidomosti-shchodo-spotvorennya-rezultativ-torgiv та є інформацією з відкритим доступом.

Згідно з відомостями, що містяться на офіційному веб-порталі Судова влада України, у Єдиному державному реєстрі судових рішень вказане рішення тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України не оскаржувалося ТДВ "Спецбуд-3".

На підтвердження протилежного учасниками справи будь-яких доказів не надано.

Разом з тим, частиною 5 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Водночас частиною 15 ст.29 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Пунктом 1 частини 1 ст.31 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст.16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною 1 ст.17 цього Закону.

Аналіз вищезазначених норм Закону свідчить, що замовник зобов`язаний не тільки провести процедуру відкритих торгів на закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, але й взагалі відхилити тендерну пропозицію ТДВ "Спецбуд-З" на підставі пункту 4 частини 1 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі".

Колегія суддів погоджується з висновком господарського суду про те, що Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської, самостійно обираючи суб`єкта, який виконуватиме роботи за договорами про закупівлю, обрав саме ТДВ "Спецбуд-3", яке рішенням №50-р/тк від 19.09.2019 Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України визнано таким, що вчинило порушення, передбачене пунктом 1 ст.50 та пунктом 4 частини 2 ст.6 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів на закупівлю. Також Департаментом здійснено поділ предмета закупівлі "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів та застосування Закону України "Про публічні закупівлі", що нівелює основні принципи здійснення публічних закупівель, цілеспрямованого, раціонального та добросовісного витрачання бюджетних коштів.

Щодо доводів Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради про те, що додатковою угодою №1 від 16.03.2020 договір №193 від 13.03.2020 розірвано за згодою сторін, а Закон України «Про публічні закупівлі» не містить вимог щодо необхідності опублікування на веб-порталі уповноваженого органу інформації щодо розірвання договорів, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена абзацами 2, 3 частини 1 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі» колегія суддів зазначає таке.

Статтею 129 Конституції України та частиною 1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до норм Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами проведення процедури закупівлі замовник укладає з переможцем процедури закупівлі договір. Після укладення договору замовник має опублікувати договір про закупівлю та усі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення. Після укладення договору про закупівлю та його публікації починається його виконання.

Пунктами 11, 12 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: - повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; - звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.

Таким чином, оприлюднення звіту про виконання або розірвання договору передбачено нормами Закону.

Доказів того, що додаткова угода №1 від 16.03.2020 до договору №193 від 13.03.2020 про розірвання цього договору за згодою сторін опублікована на офіційному порталі публічних закупівель "Prozorro" матеріали справи не містять.

На електронному порталі публічних закупівель "Prozorro" замовником 13.03.2020 опубліковано лише договір №193 про закупівлю та додатки до нього.

З огляду на зазначене, посилання апелянта на укладення додаткової угоди, якою розірвано договір №193 про закупівлю, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Відповідно до частини 1 ст.215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; 6) правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно зі ст.204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Частиною 3 ст.215 Цивільного кодексу України передбачено, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно зі ст.216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Відповідно до ст.236 Цивільного кодексу України правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Якщо за недійсним правочином права та обов`язки передбачалися лише на майбутнє, можливість настання їх у майбутньому припиняється.

Ураховуючи, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради всупереч вказаним вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України "Про захист економічної конкуренції" здійснено поділ предмету закупівлі робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку №160Г до житлового будинку №162Ж по вул.Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)" на дві закупівлі: UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19- 000595-b, та як наслідок укладено два договори: №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 з ТДВ "Спецбуд-3", який є суб`єктом господарювання (учасник), що протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів, то вказані договори є такими, що укладені з порушенням норм матеріального права, а відтак підлягають визнанню недійсними.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Доводи апеляційних скарг не знайшли свого підтвердження у матеріалах справи та спростовуються вищенаведеним.

Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оскаржуване рішення відповідає вимогам статті 236 Господарського процесуально кодексу України, а тому відсутні підстави для його скасування.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.269, 270, пунктом 1ст.275, ст.276, ст.282 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Харківської області від 06.07.2021 у справі №922/1394/21 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження до Верховного Суду передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 02.11.2021.

Головуючий суддя О.А. Пуль

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя В.О. Фоміна