ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2021м. ДніпроСправа № 904/6216/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мілєвої І.В. за участю секретаря судового засідання Мазнова Д.С.

за позовом Жовтоводської окружної прокуратури, Дніпропетровська область, м. Жовті Води в інтересах держави в особі:

позивача-1: Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Дніпропетровська область, м. Дніпро

позивача-2: Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області, Дніпропетровська область, смт. Вишневе

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно 54", Дніпропетровська область, м. Новомосковськ

про скасування державної реєстрації права оренди та витребування земельної ділянки

Представники:

прокурор: Карюк Д.О., посвідчення №058602 від 14.12.2020;

від позивача-1: не з`явився;

від позивача-2: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

СУТЬ СПОРУ:

Жовтоводська окружна прокуратура в інтересах держави в особі: позивача-1: Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та позивача-2: Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області звернулась до господарського суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно 54", в якій просить суд:

- скасувати державну реєстрацію права оренди земельної ділянки площею 95,9 га, кадастровий номер :01:002:0273, що розташована на території Комісарівської сільської ради П`ятихатського району, проведену за Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція", на підставі рішення державного реєстратора виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради Сучкової Т.Ф. № 55855567 від 22.12.2020 з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція";

- витребувати із незаконного володіння та користуваня Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно 54" земельну ділянку площею 95,9 га, кадастровий номер :01:002:0273, що розташована на території Комісарівської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, державі в особі Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області.

Ухвалою від 07.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 04.08.2021.

19.07.2021 позивач-1 подав до суду пояснення, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою від 04.08.2021 відкладено підготовче засідання на 02.09.2021.

Ухвалою суду від 02.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 04.10.2021.

Позивач-2 отримував ухвали суду від 07.07.2021 - 16.07.2021, від 04.08.2021 -10.08.2021; 03.09.2021 подав до суду заяву про проведення засідання без його участі.

У зв`язку із перебуванням судді Мілєвої І.В. на лікарняному у період з 15.09.2021 по 04.10.2021 судове засідання, призначене на 04.10.2021, не відбулось.

Ухвалою суду від 05.10.2021 призначено судове засідання на 20.10.2021.

Господарський суд зазначає, що у позовній заяві в якості відповідача зазначено Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54", 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, ідентифікаційний код 34884842.

В Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (далі - ідентифікаційний код); організаційно-правова форма; місцезнаходження юридичної особи; відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи - також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (ч.2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 34884842 зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс", яке знаходиться за адресою: 01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615.

Вказані обставини підтверджуються Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 63 станом на 21.10.2021.

В графі " Дані про хронологію реєстраційних дій ", вказаного витягу міститься наступна інформація:

"Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 18.10.2021 15:38:35, 009004248, Зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою. Зміна видів економічної діяльності юридичної особи. Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна місцезнаходження юридичної особи. Зміна найменування юридичної особи (повного та/або скороченого)., Гусенко О.О., Приватний нотаріус Гусенко О.О.".

Також, господарським судом отримано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 20 станом на 07.07.2021 (дата відкриття провадження у справі), за результатами пошуку за ідентифікаційним кодом 34884842. За вказаним ідентифікаційним номером зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54", яке знаходиться за адресою: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, ідентифікаційний код 34884842.

З викладеного вбачається, що під час розгляду справи 18.10.2020 Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54" змінило найменування та адресу на Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс", 01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615, ідентифікаційний код 34884842.

До господарського суду повернулися поштові конверти з ухвалами суду від 07.07.2021, від 04.08.2021, від 02.09.2021, які направлявся на адресу відповідача, з поштовою відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою». Суд звертає увагу, що станом на дату постановлення та направлення ухвал згідно дз інформацією, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідач Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54" (ідентифікаційний код 34884842) знаходився за адресою: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, на яку і здійснювалось направлення поштових відправлень.

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19 вказав: « Верховний Суд зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду».

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 19.02.2020 у справі №910/16409/15 зазначив, що свідоме неотримання судової кореспонденції, яка направлялася судом може бути розцінено як дії, спрямовані на затягування розгляду справи та свідчити про зловживання процесуальними правами учасника справи, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи.

В судове засідання 20.10.2021 з`явився прокурор, представники позивачів-1,2 та відповідача не з`явились.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Державним реєстратором вчинено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 39846917 від 17.12.2020 про реєстрацію права оренди Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція" () земельної ділянки площею 95,9га, кадастровий номер :01:002:0273. Підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 55855567 від 22.12.2020, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області Сучковою Т.Ф. (а.с.30).

Підставою реєстрації права оренди на зазначену земельну ділянку вказано договір оренди земельної ділянки № 17/08-18/25ДО від 17.08.2020, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція", .

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 01.10.2020 відбулася зміна назви ТОВ "Дніпроагропромінтеграція" на ТОВ "Зерно 54" без зміни коду ЄДПОУ юридичної особи.

Згідно договору оренди земельної ділянки 17/08-18/25ДО від 17.08.2020, укладеного між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області в особі заступника начальника відділу у П`ятихатському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Сердюк Н.Д., яка діє на підставі довіреності від 14.03.2019 № 14-2-0.27-006/11/19 (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція" в особі директора Андрощука В.В. (орендар) орендодавець надав, а орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку із земель сільськогосподарського призначення державної форми власності за цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована за межами населеного пункту біля території Комісарівської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, кадастровий номер земельної ділянки :01:002:0273, загальною площею 95,9 га (п.п.1.1., 2.1- 2.3. договору оренди).

Строк дії договору оренди - 10 років (п.3.1. договору).

Право оренди земельної ділянки виникає у орендаря з моменту державної реєстрації цього права відповідно до законодавства (п. 3.2. договору).

Відповідно до інформації Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 23.04.2021 № 10-4-0.61-3565/2-21 (а.с. 34) Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області рішення про затвердження технічної документації із землеустрою та надання в оренду ТОВ "Дніпроагропроінтеграція" земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0273 не приймались, довіреність на укладання договору оренди земельної ділянки не надавалась, договір оренди земельної ділянки від імені Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не укладався.

Крім того, відповідно до листа відділу у П`ятихатському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 17.05.2021 №53/113-21 (а.с. 38) довіреність від Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на підписання договору оренди, акту приймання-передачі по земельній ділянці з кадастровим номером :01:002:0273 з ТОВ "Дніпроагропроінтеграція" заступнику начальника відділу Сердюк Н.Д. не видавалась, договір оренди 17/08-18/25ДО від 17.08.2020 не підписувався та не завірявся печаткою.

Прокурор зазначає, що вказане свідчить про відсутність у поданому для державної реєстрації договорі оренди земельної ділянки № 17/08-18/25 ДО від 17.08.2020, укладеному, начебто, між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області в особі заступника начальника відділу у П`ятихатському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Сердюк Н.Д. та ТОВ "Дніпроагропроінтеграція" статусу документа, достатнього для здійснення державної реєстрації права користування.

Оскільки Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області наказ про передачу землі сільськогосподарського призначення у користування ТОВ "Дніпроагропромінтеграція" не видавався, акт приймання-передачі земельної ділянки не підписувався, довіреність на укладання договору оренди не надавалась, а договір оренди земельної ділянки не укладався, прокурор просить скасувати державну реєстрацію права оренди за рішенням державного реєстратора та витребувати земельну ділянку площею 95,9 га, яка вибула із володіння та користування за відсутності волі повноваженого органу та всупереч встановленому законом порядку.

Щодо вимоги прокурора про скасування державної реєстрації прав оренди за рішенням державного реєстратора суд зазначає таке.

Оцінюючи обраний прокурором спосіб судового захисту свого права, суд враховує нормативні положення ч.1,2 ст.5 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Під захистом цивільних прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права. Обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Належний спосіб захисту, виходячи із застосування спеціальної норми права, повинен забезпечити ефективне використання цієї норми у її практичному застосуванні - гарантувати особі спосіб відновлення порушеного права або можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Інший підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Відповідно до п.1 ст.1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав.

Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. (ст.2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

У Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення (ч. 1 ст. 5 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Державним реєстратором є нотаріус. (п. 2 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. (ч.1 ст.11 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень (ч. 2 ст. 18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

За результатом розгляду документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор на підставі прийнятого ним рішення про державну реєстрацію прав вносить відомості про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру прав. (ч.1 ст.26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Відповідно до ч.3 ст.26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). (ч.3 ст.26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Зміст цієї правової норми свідчить про те, що допускаються такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи:

1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав;

2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав;

3) судове рішення про скасування державної реєстрації прав.

При цьому, ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Прокурор стверджує, що права власника земельної ділянки порушено внесенням до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про наявність права оренди за договором, який ним не укладався.

Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. (ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України).

Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування. (ч. 2 ст. 116 Земельного кодексу України).

Центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб. (ч.4 ст. 122 Земельного кодексу України).

В порушення статей 116, 122 Земельного кодексу України відповідач з відповідною заявою про надання дозволу на розробку проекту відведення для надання в оренду земельної ділянки сільськогосподарського призначення до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не звертався, дозволу на розроблення такого проекту землеустрою не отримував; проектна документація щодо відведення спірної земельної ділянки відповідачу не розроблялася, проект землеустрою не погоджувався; рішення відповідного органу щодо передачі у користування відповідачу спірної земельної ділянки не приймалося; акт приймання-передачі земельної ділянки, що надається в оренду, не підписувався. Відповідних доказів сторонами до суду не надано.

Право користування чужою земельною ділянкою встановлюється договором між власником земельної ділянки і фізичною особою, юридичною особоя (далі- землекористувач) (ч. 1 ст. 407 Цивільного кодексу України).

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу (ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України).

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч.3 ст.215 Цивільного кодексу України).

Істотні умови договору оренди визначені ч. 1 ст. 15 Закону України "Про оренду землі".

Так, істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); дата укладання та строк дії договору; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

У разі ж, якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, в наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини.

Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. (ч. 1 ст. 202 Цивільного кодексу України).

Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін ( ч. 4 ст. 202 ЦК України).

Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. (ч. ст. 203 Цивільного кодексу України).

У випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли.

Відповідно до ст. 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує ч. 2,3 ст.215 Цивільного кодексу України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими. У випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.

Наведене узгоджується з правовим висновком, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц.

Судом при розгляді даної справи установлено, що довіреність від 14.03.2019 № 14-2-0.27-006/11/19 заступнику начальника відділу у П`ятихатському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Сердюк Н.Д. на укладення з відповідачем договору № 17/08-18/25ДО від 17.08.2020 оренди спірної земельної ділянки не видавалась, позивачем договір оренди земельної ділянки не оформлявся та не підписувався.

Таким чином, слід дійти висновку, що такий договір між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція" не укладався.

Тож підстави для державної реєстрації права оренди були відсутні.

Відтак, вимога прокурора про скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція" відповідає належному способу захисту, є законною й обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо вимоги прокурора про витребування із незаконного володіння та користування земельної ділянки площею 95,9 га, кадастровий номер :01:002:0273, що розташована на території Комісарівської сільської ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, державі в особі Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області, господарський суд зазначає наступне.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. (ст. 321 Цивільного кодексу України).

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст.317 Цивільного кодексу України).

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. (ч.ч. 1,2 ст. 319 Цивільного кодексу України).

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (ч. 1 ст. 387 Цивільного кодексу України).

Під час розгляду даної справи суд дійшов висновку, що договір оренди між Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція" не укладався, оскільки довіреність № 14-2-0.27-006/11/19 від 14.03.2019 на укладання з відповідачем договору оренди земельної ділянки № 17/08-18/25ДО від 17.08.2020 на ім`я заступника начальника відділу у П`ятихатському районі ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Сердюк Н.Д., не видавалась, договір оренди земельної ділянки не оформлявся та не підписувався.

Як зазначено у пункті 7.27 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц, зайняття земельної ділянки фактичним користувачем (тимчасовим володільцем) треба розглядати як таке, що не є пов`язаним із позбавленням власника його права володіння на цю ділянку. Тож, у цьому випадку ефективним способом захисту права є усунення перешкод у користуванні належним йому майном, зокрема шляхом заявлення вимоги про повернення такої ділянки. Більше того, негаторний позов можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідних земельних ділянок.

Доказів повернення спірної земельної ділянки відповідачем матеріали справи не містять. А тому вимога прокурора про витребування земельної ділянки на користь держави заявлена правомірно та підлягає задоволенню.

Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у листі від 08.06.2021 №10-4-0.1-4766/2-21 зазначило, що відповідно до наказів Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 07.12.2020 №36-ОТГ, від 22.12.2020 №56-ОТГ «Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність» земельні ділянки з кадастровими номерами, зокрема, і :01:002:0273 за актом приймання-передачі були передані в комунальну власність Вишнівської територіальної громади П`ятихатського району Дніпроптеровської області (а.с.46).

Виконавчий комітет Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області у листі від 10.06.2021 №460 (а.с.51) на адресу прокуратури повідомив, що земельна ділянка :01:002:0273 не використовується, передана в комунальну власність Вишнівської ОТГ, але не зареєстрована. Виконавчий комітет Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області не має можливості звернутись до суду з позовом про скасування державної реєстрації права оренди на вказану замельну ділянку та витребування її із незаконного володіння та користування ТОВ «Дніпроагроінтеграція» у зв`язку із відсутністю у бюджеті громади коштів на сплату судового збору; звертається із проханням до прокуратури звернутись до суду з відповідним позовом.

Таким чином, за встановлених судом обставин справи, позов прокурора і в цій частині підлягає задоволенню.

Щодо представництва прокурором інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (ч. 4ст. 53 Господарського процесуального кодексу України).

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Таким чином "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 (п.п. 68,69,70 постанови).

Разом із цим, чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під "нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій", у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи.

Нездійснення захисту полягає у тому, що уповноважений суб`єкт владних повноважень за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Така поведінка (бездіяльність) уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин.

Представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень.

Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також іншими документами, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів"

Крім того, жодним нормативним актом не визначено переліку доказів, виключно на підставі яких суд має встановлювати наявність у прокурора підстав для реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді.

В постанові від 24.04.2019 по справі № 911/1292/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зазначив:

"18. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).

19. Водночас, є категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

20. ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін. У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 №1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не належать до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи."

Прокурор надав докази надсилання ним на адресу позивача у справі запитів № 04/55-408вих21 від 14.04.2021 (а.с. 31-33), № 04/55-753вих-21 від 13.05.2021 (а.с. 35-37), № 04/55-763вих21 від 14.05.2021 (а.с. 39-41) про надання інформації щодо передачі спірної земельної ділянки у користування та вжитих позивачем заходів до її повернення із незаконного володіння, користування суб`єктів господарювання.

Проте, згідно з відповіддю Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області № 10-4-0.61-5120/2-21 від 15.06.2021 (а.с. 42) заходи, направлені на скасування незаконних записів у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та витребування спірної земельної ділянки із незаконного володіння, ним не вживались та у майбутньому вжиття таких заходів не бачається можливим, враховуючи обсяги фінансування.

Виконавчий комітет Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області у листі від 10.06.2021 №460 (а.с.51) на адресу прокуратури повідомив, що земельна ділянка :01:002:0273 не використовується, передана в комунальну власність Вишнівської ОТГ, але не зареєстрована. Виконавчий комітет Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області не має можливості звернутись до суду з позовом про скасування державної реєстрації права оренди на вказану замельну ділянку та витребування її із незаконного володіння та користування ТОВ «Дніпроагроінтеграція» у зв`язку із відсутністю у бюджеті громади коштів на сплату судового збору; звертається із проханням до прокуратури звернутись до суду з відповідним позовом.

Листом №04/55-1342вих21 від 24.06.2021 прокурор повідомив Вишнівську селищну раду про прийняте рішення про представництво інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Вишнівської селищної ради про скасування державної реєстрації права оренди та витребування земельної ділянки (а.с. 52-55).

Листом №04/55-1346вих21 від 24.06.2021 прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про прийняте рішення про представництво інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Вишнівської селищної ради про скасування державної реєстрації права оренди та витребування земельної ділянки (а.с. 58-61).

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19), прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (п. 43).

Отже, у цій справі прокурор, звертаючись з позовом до суду, дотримався передбачених чинним законодавством вимог для представництва інтересів держави.

Господарський суд зазначає, що у позовній заяві в якості відповідача зазначено Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54", 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, ідентифікаційний код 34884842.

В Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (далі - ідентифікаційний код); організаційно-правова форма; місцезнаходження юридичної особи; відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи - також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (ч.2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань").

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 34884842 зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс", яке знаходиться за адресою: 01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615.

Вказані обставини підтверджуються Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 63 станом на 21.10.2021.

В графі " Дані про хронологію реєстраційних дій ", вказаного витягу міститься наступна інформація:

"Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 18.10.2021 15:38:35, 009004248, Зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою. Зміна видів економічної діяльності юридичної особи. Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна місцезнаходження юридичної особи. Зміна найменування юридичної особи (повного та/або скороченого)., Гусенко О.О., Приватний нотаріус Гусенко О.О.".

Також, господарським судом отримано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 20 станом на 07.07.2021 (дата відкриття провадження у справі), за результатами пошуку за ідентифікаційним кодом 34884842. За вказаним ідентифікаційним номером зареєстровано Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54", яке знаходиться за адресою: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, ідентифікаційний код 34884842.

З викладеного вбачається, що під час розгляду справи 18.10.2020 Товариство з обмеженою відповідальності "Зерно 54" змінило найменування та адресу на Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс", 01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615, ідентифікаційний код 34884842.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд вважає за необхідне змінити найменування та місцезнаходження відповідача з Товариства з обмеженою відповідальності "Зерно 54", 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Калнишевського, буд. 5, ідентифікаційний код 34884842 на Товариство з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс", 01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615, ідентифікаційний код 34884842.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь Дніпропетровської обласної прокуратури в розмірі 4 540,00 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Скасувати державну реєстрацію права оренди земельної ділянки площею 95,9 га, кадастровий номер :01:002:0273, проведену за Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція", на підставі рішення державного реєстратора виконавчого комітету Маломихайлівської сільської ради Покровського району Дніпропетровської області Сучкової Т.Ф. № 55855567 від 22.12.2020 з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроагропромінтеграція".

Витребувати із незаконного володіння та користуваня Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс" " (01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615, ідентифікаційний код 34884842) земельну ділянку площею 95,9 га, кадастровий номер :01:002:0273, державі в особі Вишнівської селищної ради Дніпропетровської області (52151, Дніпропетровська область, Кам`янський район, смт Вишневе, вул.Центральна, буд 47, ідентифікаційний код 04338517), про що видати наказ

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоргіс Інвестментс" (01010, м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 2, офіс 615, ідентифікаційний код 34884842) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Д. Яворницького, буд. 38, ідентифікаційний код 02909938, МФО 820172, р/р UA0000291 в ДКСУ м.Київ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 540,00 грн., про що видати наказ.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 25.10.2021

Суддя І.В. Мілєва