УХВАЛА

26.10.2021Справа № 910/10860/21
за позовом Першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Публічного акціонерного товариства "АТП 13058"

про скасування державної реєстрації, розірвання договору оренди землі

Суддя Картавцева Ю.В.

Представники: згідно з протоколом судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «АПТ 13058», у якому просить суд:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2016, індексний номер 28320142 та від 01.03.2016, індексний номер 28522642 та здійснену на їх підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права оренди за Публічним акціонерним товариством «АТП 13058» () земельної ділянки площею 7,7001 га (кадастровий номер :79:286:0004) по вул. Кайсарова 7/9 у Голосіївському районі м. Києва;

- розірвати договір оренди земельної ділянки площею 7,7001 га, яка розташована по вул. Кайсарова, 7/9 у Голосіївському районі м. Києва (кадастровий номер :79:286:0004), укладений між Київською міською радою та Публічним акціонерним товариством «АТП 13058», який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В.З. та зареєстрований в реєстрі за № 849 від 01.09.2003.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач у порушення вимог чинного законодавства та договору оренди використовує спірну земельну ділянку не за цільовим призначенням, а для будівництва житлового комплексу.

За змістом ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 суд ухвалив: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; справу розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначити на 03.08.2021.

13.07.2021 через відділ діловодства суду від Першого заступника керівника Київської міської прокуратури надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову, у якій заявник просить суд постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову, якою заборонити Публічному акціонерному товариству "АТП 13058" та будь-яким іншим особам, з якими укладено договори про здійснення підготовчих, вишукувальних та будівельних робіт на земельній ділянці площею 7,7001 га (кадастровий номер :79:286:0004) по вул. Кайсарова, 7/9 у Голосіївському районі м. Києва, вчиняти будь-які дії щодо проведення будівельних та вишукувальних робіт щодо будівництва житлового комплексу на вул. Кайсарова, 7/9 у Голосіївському районі м. Києва, а також заборонити здійснювати будь-які дії із вказаною земельною ділянкою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.07.2021 відмовлено у задоволенні заяви Першого заступника керівника Київської міської прокуратури про забезпечення позову у справі № 910/10860/21.

03.08.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду.

У підготовче засідання 03.08.2021 прибули представники сторін.

Відповідно до ст. 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою належної підготовки справи для розгляду у підготовчому засіданні 03.08.2021 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 28.09.2021.

06.08.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив.

16.08.2021 через відділ діловодства суду від Київської міської прокуратури надійшла відповідь на відзив.

17.08.2021 через відділ діловодства суду від Київської міської прокуратури надійшли заперечення на клопотання про залишення позову без розгляду.

02.09.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

07.09.2021 через відділ діловодства суду від Київської міської прокуратури надійшли письмові пояснення.

28.09.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли клопотання про витребування доказів та клопотання про залучення третьої особи.

У підготовче засідання 28.09.2021 прибули представники Київської міської прокуратури та відповідача. Представники Київської міської ради в підготовче засідання не прибули.

У підготовчому засіданні оголошено перерву до 26.10.2021.

05.10.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У підготовче засідання 26.10.2021 прибули преставники сторін.

Розглянувши заяву відповідача про залишення позову без розгляду, суд прийшов до висновку про відмову в її задоволенні, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зазначила: якщо після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Так, обґрунтовуючи заяву про залишення позову без розгляду, відповідач вказує на відсутність підстав для звернення прокурора до суду з даним позовом, оскільки, ним не доведена бездіяльність Київської міської ради або виконання обов`язків щодо захисту інтересів держави неналежним чином.

Дані доводи, на переконання відповідача, підтверджуються тим, що Київською міською радою було подано до суду позов до ПАТ АТП 13058 та приватного нотаріуса Києво-Святошинського району нотаріального округу Київської області Потапова М.Ю. у справі № 910/14861/19 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію виправлення іншого речового права (щодо зміни цільового призначення земельної ділянки по вул. Кайсарова 7/9 у м. Києві), що в свою чергу свідчить про реалізацію Київською міською радою своєї процесуальної дієздатності в рамках справи № 910/14861/19 та відсутність підстав для звернення прокурора до суду з позовом про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2016, індексний номер 28320142 та від 01.03.2016, індексний номер 28522642 та здійснену на їх підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права оренди за Публічним акціонерним товариством «АТП 13058» земельної ділянки площею 7,7001 га (кадастровий номер :79:286:0004) по вул. Кайсарова 7/9 у Голосіївському районі м. Києва та розірвання договору оренди зазначеної земельної ділянки.

Заперечуючи проти задоволення заяви про залишення позову без розгляду, Київська міська прокуратура зазначає, що постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 у справі № 910/14861/19, яка наразі є чинною, було встановлено, що позивач при зверненні до суду з позовом в межах вказаної справи обрав неправильний спосіб захисту свого порушеного права, що стало підставою для відмови в позові. Таким чином, тривалий розгляд справи № 910/14861/19, у якій Київською міською радою обрано неправильний спосіб захисту порушених прав, призвів до подальшого використання ПАТ «АТП 13058» спірної земельної ділянки всупереч її цільовому призначенню шляхом забудови житловим комплексом.

При цьому, прокуратура вказує, що з листа Департаменту земельних ресурсів від 18.06.2021, наданого у відповідь на лист прокуратури від 19.05.2021, вбачається, що належних заходів цивільно-правового характеру щодо захисту порушених інтересів держави, у тому числі розірвання договору оренди у зв`язку з нецільовим використанням спірної земельної ділянки не вживалось, а, Київською міською радою не висловлено жодних заперечень щодо поданого прокурором у справі № 910/10860/21 позову.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі ст. 78 Земельного кодексу України земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.

За змістом ст. 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.

Відповідно до ст. 9 Земельного кодексу України, до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема, розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Положеннями ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища. Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища та зазначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, в тому числі, здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Аналогічні положення наведені в ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до якої до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, делеговані повноваження щодо здійснення контролю за дотриманням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Судом встановлено, що Київська міська прокуратура в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» звернулася до Київської міської ради з листом № 15/1-502вих-21 від 19.05.2021 щодо надання інформації про те, які заходи вживалися Київською міською радою, зокрема, після розгляду господарським судом справи № 910/14861/19, для усунення порушень законодавства при використанні ПАТ «АТП 13058» земельної ділянки площею 7,7001 га (кадастровий номер :79:286:0004) по вул. Кайсарова 7/9 у Голосіївському районі м. Києва та відновлення прав територіальної громади на зазначену земельну ділянку. А також, зазначила про наявність підстав для судового захисту державних інтересів.

У відповідь на лист № 15/1-502вих-21 від 19.05.2021, Депармамент земельних ресурсів листом № 05716-15127 від 18.06.2021 повідомив Київську міську прокуратуру, що після закриття касаційного провадження у справі № 910/14861/19, Київською міською радою повторно подано касаційну скаргу до Верховного Суду. Інші заходи цивільно-правового характеру щодо спірної земельної ділянки не вживалися.

Листом № 15/1-5156-21 від 30.06.2021 Київська міська прокуратура повідомила Київську міську раду про те, що прокуратурою підготовлено позовну заяву в інтересах держави в особі Київської міської ради до ПАТ «АТП 13058» про скасування державної реєстрації права та розірвання договору оренди землі.

Таким чином, суд зазначає, що прокуратурою було дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

При цьому, подання Київською міською радою позову у межах справи № 910/14861/19 свідчить про неналежне здійснення останньою захисту інтересів держави, що вбачається з постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 у справі № 910/14861/19, якою встановлено, що позивач при зверненні до суду обрав неправильний спосіб захисту порушеного права, що в свою чергу стало підставою для відмови в позові.

За наслідками подання Київською міською радою касаційних скарг до Верховного Суду, ухвалою від 20.04.2021 закрито касаційне провадження за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 у справі № 910/14861/19; ухвалою від 06.09.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 у справі № 910/14861/19.

Таким чином, з огляду на те, що прокуратурою було дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», враховуючи, що матеріали справи не містять доказів вжиття компетентним органом заходів цивільно-правового характеру щодо спірної земельної ділянки та/або доказів звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави, зокрема, після встановлення обставини неправильно обраного Київською міською радою способу захисту порушеного права у межах судової справи № 910/14861/19 та отримання повідомлення прокурора, суд доходить висновку про наявність підстав для звернення прокурором з даним позовом до суду, а відтак, відмовляє у задоволенні заяви відповідача про залишення позову без розгляду.

Щодо клопотання відповідача про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Потапова Михайла Юрійовича, суд зазначає наступне.

За змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У вирішенні відповідного питання щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, суд з`ясовує, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Як вбачається з поданого у справі № 910/10860/21 позову, предметом позовних вимог є, зокрема, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2016, індексний номер 28320142 та від 01.03.2016, індексний номер 28522642, прийнятих Потаповим М.Ю., як державним реєстрратором.

При цьому, прокуратура зазначає, що реєстрація речових прав на спірну земельну ділянку здійснена з порушенням вимог чинного закокодавства, зокрема, підставою для прийняття рішення про реєстрацію речового права та його виправлення вказано постанову Донецького окружного адміністративного суду від 04.07.2014 у справі № 805/7745/14, однак, як стверджує прокуратура, будь-яких рішень по суті спору у справі № 805/7745/14 Донецьким окружним адміністративним судом не приймалося, а предмет спору у справі № 805/7745/14 не стосується земельної ділянки по вул. Кайсарова, 7/9 у Голосіївському районі м. Києва.

Відтак, з огляду на предмет та підстави позову у справі № 910/10860/21, суд приходить до висновку, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Потапова Михайла Юрійовича, а тому клопотання відповідача про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, підлягає задоволенню. Крім того, з метою повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення спору в даній справі, суд вважає за необхідне в порядку ч. 4 ст. 74 ГПК України витребувати у третьої особи відповідні матеріали реєстраційної справи.

Щодо клопотання відповідача про витребування у Голосіївської окружної прокуратури міста Києва матеріалів кримінального провадження № 0001823 від 24.02.2015, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 3 статті 80 ГПК України визначено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Обґрунтовуючи неможливість подання клопотання про витребування доказів у встановлений ч. 3 ст. 80 ГПК України строк, відповідач зазначає, що після отримання 20 вересня 2021 року копії ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 27.02.2017 у справі № 752/3762/17, яка була направлена відповідачу супровідним листом Вих. № 1-кс/752/1540/17 від 03.09.2021, відповідач дізнався, що прокурору Могілевському В.С. ще у 2017 році було відомо, що по вул. Кайсарова 7/9 здійснюється будівництво багатоповерхових житлових будинків, а земельна ділянка була передана ПАТ АТП 13058 в оренду для експлуатації та обслуговування адміністративних будівель та виробничих споруд майнового комплексу, що, зокрема, вбачається з поданого прокурором клопотання.

Відтак, саме на підставі наявних у матеріалах кримінального провадження № 0001823 від 24.02.2015 доказів можливо встановити факт спливу строків позовної давності на звернення прокуратури до суду з позовом у справі № 910/10860/21.

Відповідно до ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Проаналізувавши вказані відповідачем причини неможливості подання клопотання про витребування доказів у передбачений процесуальним заонодавством строк, враховуючи надання відповідачем доказів на підтвердженння, викладених у клопотанні обставин, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску процесуального строку, а відтак, поновлює строк на подачу клопотання про витребування доказів та розглядає дане клопотання по суті.

Частинами 2-4 статті 81 ГПК України передбачено, що у клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання. У клопотанні про витребування судом групи однотипних документів як доказів додатково зазначаються ознаки, що дозволяють ідентифікувати відповідну групу документів. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

З доданих до клопотання документів (заяви про ознайомлення з матеріалами справи кримінального провадження, поданої до Голосіївської окружної прокуратури міста Києва та заяви про ознайомлення з матеріалами справи, поданої до Голосіївського районного суду міста Києва) вбачається, що відповідачем вживалися заходи для самостійного отримання зазначених у клопотанні доказів, однак, у зв`язку з відсутністю у ПАТ АТП 13058 статусу у кримінальному провадженні № 0001823 від 24.02.2015, матеріали вказаного кримінального провадження представнику відповідача надані не були. У свою чергу, Голосіївський районний суд м. Києва листом Вих. № 1-кс/752/1540/17 від 03.09.2021 повідомив представника відповідача про те, що судова справа № 752/3762/17 (провадження № 1-кс/752/1540/17) була знищена як така, що не має науково-історичної цінності та втратила практичне значення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 ГПК України).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність витребування у Голосіївської окружної прокуратури міста Києва належним чином засвідченої копії клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 1 Могілевського В.С. про призначення перевірки, внесене в кримінальному провадженні № 0001823 від 24.02.2015 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України, з додатками, а також витребування у Голосіївської окружної прокуратури міста Києва та Головного управління держгеокадастру у Київській області належним чином засвідчених копій документів, складених за результатами проведеної на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 27.02.2017 у справі № 752/3762/17 позапланової перевірки дотримання вимог діючого земельного та містобудівного законодавства під час користування земельною ділянкою та проведення будівельних робіт за адресою: м. Київ, вул. Кайсарова, 7/9 (кадастровий номер::79:286:0004). Поряд з цим, суд не вбачає необхідності у витребуванні інших матеріалів кримінального провадження № 0001823 від 24.02.2015, з огляду на що клопотання відповідача про витребування доказів підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на необхідність залучення до участі у справі третьої особи та витребування доказів, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст. ст. 50, 74, 81, 119, 183, ч. 2 ст. 232, ст. ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Потапова Михайла Юрійовича (03150, м. Київ, вул. Анрі Барбюса, 5, літ. Б, офіс 65).

2. Зобов`язати позивача надіслати залученій третій особі позовну заяву з додатками, докази надіслання надати суду.

3. Зобов`язати відповідача надіслати залученій третій особі відзив на позов з додатками, докази надіслання надати суду.

4. Запропонувати третій особі подати письмові пояснення щодо позову/відзиву протягом п`яти днів з дня отримання позовної заяви/відзиву.

5. Зобов`язати Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Потапова Михайла Юрійовича надати суду належним чином засвідчені копії матеріалів реєстраційної справи щодо внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформації про державну реєстрацію іншого речового права, а саме запис № 13322798 від 18.02.2016, внесений Приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Потаповим Михайлом Юрійовичем про реєстрацію права оренди земельної ділянки за Публічним акціонерним товариством «АТП 13058» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 28320142 від 18.02.2016 та реєстрацію виправлення іншого речового права відповідно до рішення індексний номер 28522642 від 01.03.2016.

6. Витребувати у Голосіївської окружної прокуратури міста Києва (03150, м. Київ, вул. Антоновича, 107) та Головного управління держгеокадастру у Київській області (03115, м.Київ, вул. Серпова, 3/14) належним чином засвідчені копії документів, складені за результатами проведеної на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 27.02.2017 у справі № 752/3762/17 позапланової перевірки дотримання вимог діючого земельного та містобудівного законодавства під час користування земельною ділянкою та проведення будівельних робіт за адресою: м. Київ, вул. Кайсарова, 7/9 (кадастровий номер::79:286:0004).

7. Витребувати у Голосіївської окружної прокуратури міста Києва належним чином засвідчені копії клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 1 Могілевського В.С. про призначення перевірки, внесене в кримінальному провадженні № 0001823 від 24.02.2015 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України, з додатками.

8. Підготовче засідання відкласти на 16.11.21 о 13:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 4 .

9. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/.

10. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.В. Картавцева