ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

21 жовтня 2021 року м. ХарківСправа № 922/3600/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши заяву Харківського національного університету мистецтв імені І.П. Котляревського (вх. № 24229 від 18 жовтня 2021 року), подану в порядку статті 50 Господарського процесуального кодексу України, а також відповідь на заперечення щодо заяви про вступ третьої особи до участі у справі (вх. № 24598 від 20 жовтня 2021року) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційна фірма "Арсам" , місто Харків,

до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, місто Харків,

про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області, в порядку спрощеного позовного провадження із викликом учасників справи, перебуває справа № 922/3600/21.

18 жовтня 2021 року до канцелярії суду надійшла заява Харківського національного університету мистецтв імені І.П. Котляревського (вх. № 24229) в якій останній просить залучити його до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 20 жовтня 2021 року від позивача надійшли заперечення (вх. № 24537) з приводу залучення Харківського національного університету мистецтв імені І.П. Котляревського до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 20 жовтня 2021 року заявник представив відповідь на заперечення щодо заяви про його вступ до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (вх. № 24598).

Суд, розглянувши заяву заявника, сформовану в порядку статті 50 Господарського процесуального кодексу України, із урахуванням поданих позивачем заперечень з приводу даного питання, а також відповідь на заперечення, зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 1 частини 1 статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Стаття 50 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Проаналізувавши наведену норму, суд зазначає, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору має знаходитись з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін. Разом з цим, предмет спору повинен бути за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Відтак, не є можливим покладення на третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, будь-яких матеріально-правових обов`язків, а також установлення чи захист їхніх прав. Тобто є неможливим винесення рішення або ухвали суду про права чи обов`язки цих третіх осіб.

В питанні залучення по даній справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, суд не оминув своєю увагою постанову Великої Палати Верховного Суду 25 червня 2019 року по справі № 910/17792/17, у пункті 7.23 якої зазначено, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача.

Отже, необхідною умовою для залучення третьої особи до участі у справі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є наявність юридичного інтересу до предмету спору у такої особи.

Як свідчить матеріали справи, предметом позову є визнання бездіяльності Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області та зобов`язання Регіональне відділення Фонду державного майна України по Харківській області оголосити аукціон на продовження договору оренди № 2155-Н від 30 грудня 2005 року та оприлюднити оголошення про проведення аукціону на продовження договору оренди № 2155-Н від 30 грудня 2005 року в електронній торговій системі.

При цьому, Харківський національний університет мистецтв імені І.П. Котляревського є балансоутримувачем нерухомого майна, що належить до державної форми власності нежитлові приміщення першого поверху №№ 25-30, 30а, 31-32,42-44,46,49, літ "А-7" учбового корпусу № 2 за адресою місто Харків, майдан Конституції, будинок 11/13, що є об`єктом оренди договору оренди № 2155-Н від 30 грудня 2005 року.

За системним тлумаченням статті 50 Господарського процесуального кодексу України, третя особа виступає в процесі на стороні позивача або відповідача - у залежності від того, з ким із них у неї існують (або існували) певні правові відносини.

Враховуючи предмет та підстави позовних вимог, а також те, що рішення з даного спору може вплинути на права та обов`язки Харківський національний університет мистецтв імені І.П. Котляревського, оскільки питання юридичного оформлення передачі державного майна, як матеріально-правового об`єкту, становлять сферу інтересів саме цього підприємства, як балансоутримувача майна, суд задовольняє заяву заявника та залучає визначену юридичну особу до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача.

Відповідно до частин 1, 5 статті 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Під час прийняття даної справи до розгляду, з урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування, суд дійшов висновку, що дана справа є незначної складністю, а тому постановив здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Особливості розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження врегульовані нормою статті 252 Господарського процесуального кодексу України, так за умови частини 2 даної статті розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна. Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду. Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

В даній справі, яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, як вже було зазначено вище, з моменту закінчення 30-денного строку розпочинається розгляд справи по суті та, відповідно на даному етапі суд з`ясовує обставини справи та досліджує докази, які є в матеріалах справи.

18 жовтня 2021 року (за десять днів до початку розгляду справи по суті) до суду від Харківського національного університету мистецтв імені І.П. Котляревського надійшла заява про вступ до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, яка була задоволена, про що зазначено вище по тексту даної ухвали.

Згідно частини 5 статті 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У цьому контексті слід врахувати правову позицію Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішенні від 08 листопада 2018 роук у справі "Созонов та інші проти України", в якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. На національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні. Конвенція покликана гарантувати не теоретичні або примарні права, а права, які є практичними і ефективними. Це особливо стосується права на доступ до суду, зважаючи на помітне місце, відведене у демократичному суспільстві праву на справедливий суд (див. рішення у справах "Ейрі проти Ірландії", від 09 жовтня 1979 року, пункт 24, Series A N 32, та "Гарсія Манібардо проти Іспанії", заява №38695/97, пункт 43, ECHR 2000-II). Нерідко ЄСПЛ у власних рішеннях звертається до ствердження прав сторін по справі, що визначені частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, як от в пункті 26 рішення від 15 травня 2008 року по справі "Надточій проти України" (заява №7460/03) ЕСПЛ зазначив про наступне: "Суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, "Кресс проти Франції" (Kress v. France), [GC], no. 39594/98, пункт 72, ECHR 2001-VI; "Ф.С.Б. проти Італії" (F.C.B. v. Italy), рішення від 28 серпня 1991 року, Серія A no. 208-B, пункт 33; "Т. проти Італії" (Т. v. Italy), рішення від 12 жовтня 1992 року, Серія A no. 245-C, пункт 26; та "Кайя проти Австрії" (Kaya v. Austria), no. 54698/00, пункт 28, від 08 червня 2006 року).

З огляду на правила вирішення спору у порядку спрощеного позовного провадження, що внормують в тому числі строки розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, яка за статтею 42 ГПК України користується всіма правами на визначення власної позиції по справі, з метою надання можливості учасникам процесу реалізації своїх процесуальних прав і обов`язків та забезпечення рівності і змагальності, застосовуючи концепцію справедливого судочинства відповідно до практики Європейського суду з прав людини, на підставі частини 6 статті 250 ГПК України, суд, з власної ініціативи, прийшов до висновку про доцільність подальшого розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Як передбачено частиною 6 статті 250 ГПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 181 ГПК України в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Керуючись статтями 8, 12, 50, 162, 165-168, 176, 181, 232-236, частиною 6 статті 250 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Харківський національний університет мистецтв імені І.П. Котляревського (61003, місто Харків, майдан Конституції, будинок 11/13, ідентифікаційний код юридичної особи 26610443).

Розгляд справи № 922/3600/21 здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Почати у справі № 922/3600/21 підготовче провадження і призначити підготовче засідання на 15 листопада 2021 р. об 11:10. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Харківської області (61022, м. Харків, пл. Свободи, 5, Держпром, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 111.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення даної ухвали, направити залученій третій особі копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до першого підготовчого засідання.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяв. У зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копію відзиву та доданих до нього документів відповідач має надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду та докази надіслання надати суду разом із відзивом на позов.

Встановити третій особі десятиденний строк, з дня вручення даної ухвали, для подання пояснень щодо позовної заяви. Звернути увагу третьої особи, що згідно вимог статті 168 Господарського процесуального кодексу України, до даних пояснень застосовуються процесуальні правила, які встановлені для подання відзиву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвалу підписано 21 жовтня 2021 року.

Суддя Н.В. Калініченко

справа № 922/3600/21