ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року м. ОдесаСправа № 916/3186/20
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєляновського В.В., суддів: Богатиря К.В., Філінюка І.Г.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі

апеляційні скарги Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів"

на рішення господарського суду Одеської області від 27.04.2021, суддя в І інстанції Гут С.Ф., повний текст якого складено 07.05.2021 в м. Одесі

у справі № 916/3186/20

за позовом: Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ"

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів"

про стягнення 159 371,87грн.

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року Акціонерне товариство "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" звернулося до господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" - стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" про стягнення вартості недооблікованої електричної енергії у розмірі 135 316,69 грн., вартості недооблікованої реактивної електроенергії у розмірі 14 617, 18 грн., нарахованої згідно з рішенням засідання комісії № 54 від 18.03.2019 з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, а також витрат за проведення експертного дослідження у розмірі 9 438,00 грн.

Рішенням господарського суду Одеської області від 27.04.2021 позов задоволено частково. Стягнуто з ТОВ "Чубівський комбінат хлібопродуктів" на користь АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" заборгованість за недовраховану електричну енергію в розмірі 135 316,69 грн., заборгованість за недовраховану реактивну електроенергію в розмірі 14 617,18 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 249 грн. В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" звернулося до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить зазначене рішення скасувати в частині відмови в стягненні витрат за проведення експертного дослідження та ухвалити в цій частині нове рішення, яким стягнути з відповідача витрати за проведення експертного дослідження у розмірі 9 438 грн. та судовий збір у повному обсязі 3153 грн.

Підставами для часткового скасування оскаржуваного рішення скаржник зазначає неправильне застосування норм матеріального та процесуального права.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги скаржник вказує те, що за результатами експертного дослідження Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз було складено висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження № 13016/13117 від 16.10.2018р. Надаючи оцінку вказаному висновку експертного дослідження суд зазначив, що вказаний висновок не може бути визнаний належним та допустимим доказом, оскільки у висновку не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. З урахуванням цього, керуючись ст. 77 ГПК України, суд не взяв до уваги даний доказ, врахувавши останній таким, який одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

Однак, судова експертиза та експертне дослідження є самостійними відокремленими поняттями. Експертне дослідження та експертний висновок мають між собою істотні відмінності і не є ідентичними, які, зокрема, полягають у тому, що перед проведенням судової експертизи експерт попереджається про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, а при експертному дослідженні таке попередження відсутнє. В той же час, в частинах 2, 5 ст. 101 ГПК України, на які посилається суд, мова йде саме про висновок експерта складений за результатами проведення експертизи, а не експертного дослідження. Позивач подав до суду саме експертне дослідження, яке на час його складання не вимагало відмітки щодо обізнаності експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Отже, висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження № 13016/13117 від 16.10.2018р. є належним, допустимим та достовірним доказом в розумінні вимог Господарського процесуального кодексу України.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ "Чубівський комбінат хлібопродуктів" заперечує проти її задоволення посилаючись на те, що експертне дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса № 13016/13117 не може бути належним і допустимим доказом по справі, оскільки воно було проведене без дотримання вимог Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, без залучення представників Держспоживстандарту, і просить у задоволенні апеляційної скарги АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" відмовити.

Також з апеляційною скаргою до Південно-західного апеляційного господарського суду звернулося ТОВ "Чубівський комбінат хлібопродуктів", в якій просить рішення господарського суду першої інстанції скасувати в частині стягнення з відповідача заборгованості за недовраховану електричну енергію в розмірі 135 316,69 грн., заборгованості за недовраховану реактивну електроенергію в розмірі 14 617,18 грн., та ухвалити нове рішення і відмовити АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" у задоволенні всіх позовних вимог.

Скаржник вважає, що рішення господарського суду Одеської області у справі №916/3186/20 в частині задоволених позовних вимог є таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права і підлягає скасуванню.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на наступне:

- в оскаржуваному рішенні суд не надав мотивованої оцінки кожному з доводів та доказів відповідача;

- Акт про порушення № 8001150 від 09.11.2017 не є допустимим та належним доказом порушення відповідачем ПКЕЕ у зв`язку з тим, що акт підписаний не головним енергетиком Бергаровим О.І., а директором Семера С.В, форма акту не відповідає додатку № 3 Методики.

- позивач повинен довести факт втручання в прилад обліку, який призвів до зміни показів приладу обліку, тобто факт фіксації індикатором впливу магнітного та електромагнітного поля не є окремим видом порушення та потребує доведення позивачем факту втручання в прилад обліку у разі спрацювання індикатора;

- дане порушення повинно доводитись виключно експертизою;

- ТОВ «Чубівський КХП» не було отримано протокол № 54 від 18.03.2019р. та рахунок до сплати за недовраховану електроенергію;

- процедура та строки розгляду акту мали регулюватись не ПКЕЕ, які діяли на момент складання акту про порушення (час виникнення спірних правовідносин), а ПРРЕЕ. Таким чином вважає, що позивачем акт про порушення було розглянуто з пропуском строків передбачених п. 8.2.6 ПРРЕЕ.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення місцевого суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Позивач, зокрема, вказує те, що як вбачається зі змісту Акту №8001150, останній було підписано трьома представниками АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" та директором ТОВ «Чубівський КХП» Семера С.В., який надав доступ до трансформаторної підстанції № 110, де було встановлено прилад обліку № 36075451, та підписав акт без заперечень та будь-яких зауважень, про що зазначено у п. 9 Акта. Таким чином, вказаний Акт є достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідача порушень Правил.

Відповідно до приписів статей 26, 27 Закону України "Про електроенергетику", Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (далі - Методика), Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 06.04.2017 № 492 (далі - ПКЕЕ, Правила)(чинних на час виникнення спірних правовідносин), факт порушення підтверджено належними та допустимими доказами і не потребує доведення позивачем додатково факту втручання в роботу приладу обліку.

Внаслідок невірного тлумачення положень Правил та Методики, скаржник помилково вважає, що факт даного порушення повинен бути підтверджений виключно експертизою, оскільки пошкодження пломби та спрацювання індикатора магнітного впливу є різними поняттями. Тому, обов`язкове проведення експертизи засобів обліку при фіксації індикатором магнітного впливу постійного (змінного) магнітного або електротехнічного полів Правилами не передбачено. Також позивач зауважує, шо ПРРЕЕ які діють на даний час, також не передбачають необхідності проведення експертизи індикаторів.

Позивач зазначає, що рішення комісії було оформлено протоколом № 54 та разом з розрахунком та рахунком вручені відповідачу під час засідання комісії, однак враховуючи відмову від підпису повторно направлено листом № 360/03-234 та отримано відповідачем, про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомлені поштового відправлення. Про вручення відповідачу протоколу та розрахункових документів, також свідчить і лист ТОВ « Чубівський КХП» від 24.05.19р. за № 58, в якому відповідач не погоджується з сумою, що нарахована до сплати згідно Акту про порушення №8001150. Тому, твердження апелянта про не отримання протоколу з розрахунком та не повідомлення про дату засідання комісії є безпідставним.

Також позивач не погоджується з доводами скаржника про те, що процедура та строки розгляду акту мали регулюватись ПРРЕЕ, оскільки як свідчать матеріали справи спірні правовідносини виникли на момент складання Акту про порушення під час дії ПКЕЕ.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ТОВ « Чубівський КХП» не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" підлягає задоволенню, з таких підстав.

Статтею 269 ГПК України унормовано, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 21.12.2010 року між ПАТ "ЕК "Одесаобленерго" (постачальник) та ТОВ "Чубівський комбінат хлібопродуктів" (споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № Кт-143.

Пунктом 2.1. Договору сторони погодили під час виконання умов цього договору з питань, що не обумовлені цим договором, керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Підпунктом 4.2.3 Договору передбачено, що Споживач сплачує Постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем-юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 4 травня 2006р. №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій Споживача: - самовільного внесення зміну схеми обліку електроенергії; - пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; - споживання електроенергії поза засобами обліку; - інших умов, визначених Методикою.

Згідно з п. 9.4 Договору, цей Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2010р. Договір вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Доказів звернення жодної із сторін із заявою про припинення дії договору №Кт-143 від 21.10.2010р. в матеріалах справи не міститься.

На виконання умов Договору на території позивача за адресою: Одеська область, Подільський район, с. Чубівка, вул. Заводська, 38 в опломбованій металевій шафі огляду було розміщено засіб обліку електричної енергії - електронний лічильник Actaris SL7000 SMART Тип SL 761С071 № 36075451, 2006 року виробництва, повірений у встановленому законом порядку 2012 року, опломбований заводом- виробником (свинцеві пломби - тавра) та позивачем (пластикові пломби).

Окрім свинцевих і пластикових пломб, на лічильнику знаходились три охоронні пломби- наклейки - індикатори впливу магнітного поля "МагнеТ" № М10298303, № М10298304, № МІ 0298305, які були встановлені позивачем на кожух електролічильника № 36075451.

09.11.2017 уповноваженими представниками ПАТ «Одесаобенерго», правонаступником якого є позивач, на об`єкті відповідача - ТОВ "Чубівський КХП" за адресою: Одеська область, Подільський район, с. Чубівка було проведено перевірку дотримання ПКЕЕ, за результатами якої було складено Акт про порушення № 8001150.

На зазначений об`єкт уповноважених представників ПАТ «Одесаобенерго» допустив директор ТОВ "Чубівський КХП" Семера С.В, який був залучений до проведення перевірки.

Під час проведення перевірки було виявлено порушення п.п. 3.2, 3.3 Правил користування електричною енергією, які діяли на день складання акту у редакції від 06.04.2017, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №492 (далі - ПКЕЕ), а саме: "спрацював індикатор магнітного поля "Магнет" 10298305" (з правої сторони SL761C1, ПКЕЕ п. 3.3), у зв`язку з чим відповідно до вимог п.6.41 ПКЕЕ складено Акт про порушення № 8001150 від 09.11.2017р.

Як зазначено у п. 3.2 та п. 3.3 ПКЕЕ, відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору.

При цьому, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Як вбачається зі змісту Акту №8001150 від 09.11.2017, його було підписано трьома представниками ПАТ «Одесаобенерго» та директором ТОВ "Чубівський КХП" Семера С.В., який надав доступ до трансформаторної підстанції № 110, де встановлено прилад обліку № 36075451, та підписав вказаний Акт без заперечень та будь-яких зауважень, про що зазначено у п. 9 Акту. Після складання акту, другий примірник акту був вручений споживачу.

Також судом установлено, і це підтверджується матеріалами справи, що 07.03.2017 року працівниками позивача було встановлено у трансформаторній підстанції № 110 відповідача прилад обліку № SL761C071 заводський номер 36075451, пломби та індикатори впливу змінного або постійного магнітного поля типу "МагнеТ" М10298303, М10298304, М10298305, що підтверджується Актом збереження пломб № 48. Одним із таких індикаторів є індикатор № 10298305. Відповідач прийняв вказані пломби на зберігання, про що свідчить підпис в акті збереження пломб головного енергетика - Бергарова А.І.

Пункт 2.1 Методики обумовлює, що факт установлення індикаторів має бути зазначений в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на приладах обліку та передачу цих індикаторів на збереження. Судом установлено, що 07.03.2017 року працівниками АТ "ДТЕК Одеські електромережі" встановлено на прилад обліку відповідача пломби та індикатори впливу постійного (змінного) магнітного поля (далі - індикатор). Одним із таких індикаторів є індикатор М10298305, який був пошкоджений. Відповідач, як споживач, підписав даний акт про пломбування. Цей індикатор є сертифікований, що підтверджується Сертифікатом відповідності серія ВГ UA1. 170.0040268-16. Даний сертифікат розповсюджується на продукцію, виготовлену в період з 02.12.2016 року до 01.12.2018 року.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 п.2.1. Методики, індикатори мають бути сертифіковані (атестовані у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) в установленому порядку та мають фіксувати вплив на прилад обліку електричної енергії полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення: для постійних магнітних полів - 100 мТл; для змінних магнітних полів - 30 мТл; для електричних полів - 5 кВ. Факт установлення індикаторів має бути зазначений в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на приладах обліку та передачу цих приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника об`єкта або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними.

Таким чином, зазначена методика передбачає або сертифікацію індикаторів, або атестацію індикаторів у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором.

Отже, відповідач 07.03.2017р. взяв на відповідальне зберігання сертифікований індикатор, який у наступному був пошкоджений.

20.11.2017р. комісія з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією Подільського РЕМ АТ "ДТЕК Одеські електромережі" у присутності представника споживача - директора Семера С.В., розглянула Акт №8001150 та враховуючи позицію споживача прийняла рішення направити прилад обліку SL761C071 №36075451 та індикатор магнітного впливу № М10298305 на експертизу, про що свідчить протокол № 43.

За результатами експертного дослідження Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса було складено висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження №13016/13117 від 16.10.2018р., згідно з яким пломба індикатор типу «МагнеТ» № М10298305, що встановлена на кожусі наданого приладу обліку електроенергії типу SL761C071 №36075451, піддавалась впливу постійного магнітного поля з величиною магнітної індукції вище порога спрацювання, внаслідок чого відбулися відрив магнітної суспензії з основи капсули та її переміщення на купол капсули.

Після отримання результатів експертного дослідження, засідання комісії з розгляду актів Подільського РЕМ АТ "ДТЕК Одеські електромережі" було призначено на 11.03.2019р., про що листом № 360/03-64 повідомлено директора ТОВ "Чубівський КХП" Семера С.В., на якому міститься особистий підпис останнього.

11.03.2019р. засідання комісії з розгляду актів було відкладено у зв`язку з проханням відповідача ознайомитись з результатами експертного дослідження та прийнято рішення перенести дату засідання на 18.03.2019р., що підтверджується протоколом № 53.

18.03.2019р. у присутності представників відповідача - директора Семера С.В. та за дорученням Басюк О.М. відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією Подільського РЕМ АТ "ДТЕК Одеські електромережі", на якому прийнято рішення розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ провести у відповідності до п. 2.5 Методики.

Рішення комісії було оформлено протоколом № 54 від 18.03.2019 та разом з розрахунком обсягу та вартості не облікованої електричної енергії та рахунком-фактурою № 143/а від 18.03.2019 направлено відповідачу листом № 360/03-234 від 01.07.2019, та отримано останнім 05.07.2019, що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомлені поштового відправлення.

Згідно із п. 6.43 Правил, споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Несплата відповідачем вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 149 933,87 грн. і стала підставою для звернення позивача до господарського суду з даним позовом.

Колегія суддів погоджується з правомірним та обґрунтованим висновком місцевого суду в частині задоволення заявлених АТ "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" позовних вимог, з огляду на таке.

Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У зв`язку з виявленим порушенням відповідачем ПКЕЕ, працівниками позивача було складено Акт про порушення № 8001150 від 09.11.2017 року, який підписаний трьома уповноваженими представниками позивача та директором ТОВ «Чубівський КХП» Семера С.В. без будь-яких зауважень та заперечень.

Пунктом 6.40 Правил передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про опломбування, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. № 782/12656.

Згідно із п. 1.2. Методики, вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.п. 3 п. 2.1. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Пунктом п. 2.5. Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт год) визначається за формулою (2.4) Методики:

Wдоб = Р t доб Кв,

де: Р - потужність (кВт), визначена як:

а)сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б)потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в)дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "6м цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

У зв`язку із цим АТ "ДТЕК Одеські електромережі" застосовано договірну потужність, яка рівняється 393 кВт.

Отже. Р = 393 кВт.

t - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача -t= 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах робота визначається на підставі Договору.

Відповідно до пункту 8 Додатку № 2 до Договору № Кл- 143 про постачання електричної енергії споживання здійснюється протягом 24 годин на добу.

Отже, t = 24 год.

Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів, що рівняється 0,5.

Маючи вихідні дані, визначається потужність (за вказаною вище формулою).

Wдоб. = Р * t доб. * Кв = 393кВт. * 24 год. * 0,5. = 196,5 кВт.год.

Отже, обсяг добового споживання (Wдоб) 196,5 кВт.год.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д, день), визначається за формулою:

Дпер = Д пор Д усун,

Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Позивач застосував період з 20.10.2017 р. по 09.11.2017 р., тобто з дня останньої технічної перевірки, яка підтверджується Актом технічної перевірки №1001145 від 19.10.2017р., що відповідає приписам Методики.

Таким чином, АТ "ДТЕК Одеські електромережі" здійснив розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії згідно з Методикою.

Отже, позивач належним чином зафіксував виявлене у відповідача порушення ПКЕЕ, розглянув дане порушення у встановленому законодавством порядку та визначив обсяг та вартість не облікованої електроенергії згідно з Методикою.

За вказаний період відповідачем було спожито 99036 кВт= (196,5 кВт. за год.* 24(час) * 21(дні)* тариф = 135 316,69 грн., а тому сума до сплати по активній електроенергії складає 135 316,69 грн., а сума по реактивній електроенергії складає 14 617,18 грн., що підтверджується обґрунтованими розрахунками обчисленими позивачем, які відповідачем не спростовані як в цілому, так і за їх складовими.

Згідно з ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до п. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 26 Закону України „Про електроенергетику" визначено, що споживач, якому електрична енергія постачається енергопостачальником, що здійснює господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, зобов`язаний оплачувати її вартість виключно коштами шляхом їх перерахування на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника. У разі проведення споживачем розрахунків в інших формах та/або сплати коштів на інші рахунки такі кошти не враховуються як оплата спожитої електричної енергії.

За змістом ст. 611 ЦК України - у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками. які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником.

В силу ст. 77 вказаного Закону, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Учасником ринку у розумінні п. 96 ч. 1 ст. 1 цього Закону є також і Споживач.

В ч. 13 розділу XVII Закону України "Про ринок електричної енергії" зазначено, що ОСР в даному випадку АТ "Одесаобленерго" є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Відповідно до п. 6.41. ПКЕЕ. у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Положеннями п. 6.42. Правил передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно із п. 6.43 Правил, споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Положеннями п. 1.1. Методики передбачено, що ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 р. № 28.

Докази оплати заборгованості за недовраховану електричну енергію та недовраховану реактивну електроенергію у розмірі 149 933,87 грн. у матеріалах справи відсутні.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що позивачем належними та допустимими доказами доведено вчинення правопорушення відповідачем як споживачем електричної енергії, а тому суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача відповідно до наведених законодавчих норм заборгованості за недовраховану електричну енергію в розмірі 135316,69 грн. та реактивну електроенергію у розмірі 14 617,18грн. є обґрунтованими і в цій частині підлягають задоволенню.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновком місцевого суду в частині відмови у стягненні з відповідача витрат на проведення експертного дослідження у розмірі 9 438 грн.

При цьому суд зазначив, що Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз на замовлення позивача було здійснено експертне дослідження та складено висновок 13016/13117 від 16.10.2018р.

Господарський суд визнав, що вищевказаний висновок не може бути визнаний належним та допустимий доказом з огляду на наступне.

Так, ст. 101 ГПК України, передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи.

Частиною 6 ст. 101 ГПК України визначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 101 ГПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Разом з тим, у висновку комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження від 16 жовтня 2018 року не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.

Відповідно до ст. 77 ГПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволені позовних вимог в частині стягнення з відповідача витрат за проведення експертного дослідження у розмірі 9 438 грн. Колегія суддів вважає такий висновок помилковим, з огляду на таке.

Так, судом установлено, що за результатами експертного дослідження Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса було складено висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження №13016/13117 від 16.10.2018р., згідно з яким цілісність сейф-пакета №UA00l12679, в який упаковано наданий для дослідження прилад обліку електричної енергії типу SL776С071 зав. №36075451, не порушено. Безпосередній доступ до об`єктів, що знаходяться всередині зазначеного сейф-пакету, відсутній.

Пломба індикатор типу «МагнеТ» № М10298305, що встановлена на кожусі наданого приладу обліку електроенергії типу SL761C071 №36075451, піддавалась впливу постійного магнітного поля з величиною магнітної індукції вище порога спрацювання, внаслідок чого відбулися відрив магнітної суспензії з основи капсули та її переміщення на купол капсули.

Так, у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває в провадженні органів досудового розслідування чи суду.

У вказаному законі йдеться про судову експертизу як дослідження, яке проводиться експертом. Лише в п. 6 ч. 1 ст. 13 цього Закону зазначено серед інших прав судового експерта право проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом.

Отже, судова експертиза та експертне дослідження є самостійними відокремленими поняттями.

Так, відповідно до п. 1.3 Інструкції про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 (далі -Інструкція) для юридичних і фізичних осіб на договірних засадах експертами проводяться експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи.

Згідно з п. 1.8 Інструкції, підставою для проведення експертизи у кримінальному провадженні та у справах про адміністративні правопорушення відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом).

Підставою для проведення експертизи у цивільному, господарському та адміністративному судочинствах є ухвала cyду про призначення експертизи або договір з експертом чи експертною установою, укладений на замовлення учасника справи.

Підставою для проведення експертного дослідження є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються.

У свою чергу, відповідно до п. 4.2.3 Інструкції (в редакції, чинній на час проведення експертного дослідження від 16.10.2018р.), експертні дослідження виконуються у порядку, передбаченому для проведення експертиз. Хід і результати таких досліджень викладаються у висновку експертного дослідження.

Висновок експертного дослідження складається за структурою і змістом висновку експерта, за такими винятками:

- у вступній частині висновку зазначається, хто і коли звернувся до установи чи безпосередньо до експерта із замовленням про проведення дослідження;

- опускається запис, який стосується відповідальності особи, що проводить дослідження, за надання завідомо неправдивого висновку.

Таким чином, експертне дослідження та експертний висновок мають між собою дві істотні відмінності і не є ідентичними.

Перша відмінність полягає у підставах проведення експертизи та експертного дослідження, а саме: підставою для проведення експертизи у господарському судочинстві є ухвала суду про призначення експертизи або договір з експертом чи експертною установою, укладений на замовлення учасника справа, у той час як підставою для проведення експертного дослідження є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються. Отже, судова експертиза проводиться експертом, тільки на підставі спеціальної ухвали, постановленої суддею в процесі розгляду справи, або договору з експертом чи експертною установою, укладеного на замовлення учасника справа, а експертне дослідження видається експертом в рамках звернення громадян, права яких порушені, але вони ще не звернулися до суду або правоохоронних органів.

Друга відмінність, яка діяла на час проведення експертного дослідження полягала у тому, що перед проведенням судової експертизи експерт попереджається про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, а при експертному дослідженні таке попередження відсутнє.

Таку правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 року у справі № 916/1375/18.

Разом з тим, в ч.ч, 5, 6 ст. 101 ГПК України, на які послався суд, йдеться саме про висновок експерта складений за результатами проведення експертизи, а не про експертне дослідження.

Але, позивач подав суду саме висновок експертного дослідження, яке на час його складання не вимагало відмітки щодо обізнаності експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

За таких обставин, суд першої інстанції припустився передчасного висновку та не врахував, що відсутність у зазначеному висновку експертного дослідження попередження експерта про кримінальну відповідальність пояснюється відмінністю між висновком експерта та висновком експертного дослідження, а також те, що на час проведення експертного дослідження від 16.10.2018р. діяла редакція Інструкції, яка виключала запис про кримінальну відповідальність особи, що проводить дослідження.

Отже, висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження №13016/13117 від 16.10.2018р. складений Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса є належним, допустимим та достовірним доказом в розумінні вимог Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, суд припустився помилкового висновку про визнання вказаного висновку експертного дослідження недопустимим доказом та таким, що одержаний з порушенням порядку встановленого законом, відповідно до ст. 77 ГПК України.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 123 ГПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Частиною 3 ст. 128 ГПК України передбачено, що у випадках, коли сума витрат пов`язаних з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших дій, пов`язаних з розглядом справи чи підготовкою до її розгляду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення місцевого суду в частині відмови у стягненні з відповідача витрат за проведення експертного дослідження у розмірі 9 438 грн. підлягає скасуванню, з прийняттям в цій частині нового рішення про стягнення з відповідача на користь позивача зазначених витрат у сумі 9438 грн., а в решті частини має бути залишено без змін, як законне та обґрунтоване.

Викладені в апеляційній скарзі доводи відповідача колегія суддів не бере до уваги, з огляду на таке.

Так, судом установлено, що рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією Подільського РЕМ АТ "ДТЕК Одеські електромережі" було оформлено протоколом № 54 від 18.03.2019 та разом з розрахунком обсягу та вартості не облікованої електричної енергії та рахунком-фактурою № 143/а від 18.03.2019 направлено відповідачу листом № 360/03-234 від 01.07.2019, та отримано останнім 05.07.2019, що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомлені поштового відправлення.

Таким чином, твердження скаржника про не отримання вказаного протоколу з розрахунком обсягу та вартості не облікованої електричної енергії та рахунком-фактурою до сплати за недовраховану електроенергію спростовується встановленими по справі обставинами.

Також, колегія суддів не приймає доводи скаржника, що дане порушення повинно підтверджуватися виключно експертизою, оскільки у п. 2.1. Методики йдеться про засоби обліку, а індикатори дії магнітного поля до таких не відносяться, тобто у розумінні вищевказаних пунктів Методики та Правил чітко розмежовується поняття пломби та індикатора впливу магнітного поля, через різне функціональне призначення. Пломба встановлюється на приладі обліку електричної енергії для обмеження втручання в роботу розрахункового механізму. Пломби енергопостачальної компанії, встановлюються для обмеження втручання в інші елементи схеми живлення. В свою чергу, індикатор впливу магнітного поля встановлюється з метою фіксації впливу магнітного поля певної потужності на прилад обліку. Тобто не фізичного втручання, як у випадку з пломбою, а саме дії магнітного поля.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, 20.11.2017 комісією з розгляду актів Подільського РЕМ АТ «ДТЕК Одеські електромережі» у присутності представника відповідача - директора Семери С.В., розглянуто Акт №8001150 та, враховуючи позицію Споживача, прийнято рішення направити прилад обліку №36075451 та індикатор магнітного впливу на експертизу, що підтверджується протокол № 43.

За результатами експертного дослідження було складено висновок комплексного експертного трасологічного та електротехнічного дослідження №13016/13117 від 16.10.2018.

При цьому, Методика та ПКЕЕ втратили свою чинність, наразі діють Закон про ринок електричної енергії та Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

З прийняттям ПРРЕЕ законодавець врегулював дискусійне питання, щодо проведення чи не проведення експертизи в результаті спрацювання індикатора магнітного впливу.

Так, відповідно до п. 8.4.4 Правил роздрібного ринку, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в -роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Не заслуговує на увагу також безпредметне посилання скаржника в обґрунтування своїх заперечень на те, що Акт про порушення № 8001150 від 09.11.2017 не є допустимим та належним доказом порушення відповідачем ПКЕЕ у зв`язку з тим, що акт підписаний не головним енергетиком Бергаровим О.І., а директором Семера С.В, форма акту не відповідає додатку № 3 Методики, оскільки Акт про порушення підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці, оскільки Акт про порушення був підписаний директором ТОВ «Чубівський комбінат хлібопродуктів» Семерою С.В. без будь-яких зауважень та заперечень, у тому числі які б стосувалися того, що останній не брав участі у перевірці.

Доводи скаржника, що процедура та строки розгляду Акту мали регулюватись не ПКЕЕ, які діяли на момент складання акту про порушення, а ПРРЕЕ після 11.06.2018, у зв`язку з чим відповідачем акт про порушення було розглянуто з пропуском строків передбачених п. 8.2.6 ПРРЕЕ, відхиляються колегією суддів з огляду на наступне.

Спірні правовідносини у справі склалися з приводу стягнення боргу за недораховану електроенергію внаслідок порушення ТОВ «Чубівський комбінат хлібопродуктів» пунктів 3.2., 3.3. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996.

Як вбачається з матеріалів справи, станом на момент проведення перевірки та складання за її результатами Акту про порушення № 8001150 від 09.11.2017 були чинними Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996. При цьому, засідання комісії з розгляду акту, на якому прийнято рішення, оформлене протоколом №54, відбулось 18.03.2019.

Зазначені Правила користування електричною енергією втратили чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018, якою затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, що набрали чинності з 11.06.2018.

Відповідно до підпункту 8.2.6 пункту 8.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Натомість, Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акту.

Відповідно до статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності.

Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.

Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства, застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Отже, за загальним правилом закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Аналогічне тлумачення принципу дії законів та інших нормативно-правових актів у часі міститься у пункті 2 рішення Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 09.02.1999 «У справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів)» та у пункті 4 рішення Конституційного Суду України № 3-рп/2001 від 05.04.2001 «У справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (справа про податки).

За таких обставин та з огляду на те, що дія нормативно-правового акту поширюється тільки на ті відносини, які виникли після набуття ним чинності, що є однією з гарантій правової стабільності, враховуючи, що складення акту про порушення відбулося до набрання чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії, а чинні на той час Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акту, позивач мав «законне сподівання» на застосування приписів саме діючого нормативного акту, який не регламентував часових обмежень для розгляду акту про порушення.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.03.2021 у справі №908/3049/19.

Таким чином, наведені скаржником в апеляційній скарзі доводи, не спростовують висновків місцевого суду та не доводять їх помилковість, а тому не можуть бути підставою для скасування судового рішення в оскаржуваній частині.

З огляду на викладене та враховуючи встановлені обставини даної справи, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення місцевого суду в оскаржуваній частині - без змін як таке, що відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Порушення судом першої інстанції норм процесуального права при вирішенні даного спору по суті, судом апеляційної інстанції не встановлено, а тому доводи скаржника в цій частині не приймаються до уваги.

Принцип змагальності (ст. 13 ГПК України) та принцип рівності сторін (ст. 7 ГПК України), які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції. Вони вимагають "справедливого балансу" між сторонами: кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

Місцевим господарським судом при прийнятті рішення було дотримано вказаних принципів та забезпечено сторонам справедливий судовий розгляд, взято до уваги інтереси учасників справи та почуто їх, що відповідає вимогам ГПК України та п. 1 ст. 6 Конвенції.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент (рішення у справі "Серявін та інші проти України", пункт 58).

Тому інші доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок.

З урахуванням наведених правових положень та встановлених обставин даної справи, колегія суддів вважає доводи викладені скаржником в апеляційній скарзі необґрунтованими, оскільки вони спростовуються зібраними по справі доказами та не відповідають вимогам закону, що регулює спірні правовідносини. За таких обставин колегія суддів не знаходить законних підстав для повного чи часткового задоволення вимог апеляційної скарги відповідача.

З огляду на те, що апеляційна скарга ТОВ «Чубівський комбінат хлібопродуктів» задоволенню не підлягає то в порядку ст. 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за подання та розгляд апеляційної скарги в сумі 3585,87 грн. покладаються на скаржника.

У зв`язку з тим, що апеляційний суд частково скасовує рішення суду першої інстанції з прийняттям у відповідній частині нового рішення, суд покладає на відповідача витрати зі сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 253, 269, 270, 275, 277, 281-284 ГПК України, Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" задовольнити.

Рішення господарського суду Одеської області від 27 квітня 2021 року у справі № 916/3186/20 скасувати в частині відмови у стягненні з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" на користь Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" витрат на проведення експертного дослідження у розмірі 9 438 грн., прийняти в цій частині нове рішення, яким стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" на користь Акціонерного товариства "ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" 9 438 грн. витрат на проведення експертного дослідження.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Викласти резолютивну частину рішення господарського суду Одеської області від 27 квітня 2021 року у справі № 916/3186/20 в наступній редакції:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" (66362, Одеська обл., Подільський р-н, с. Чубівка, код ЄДРПОУ - 00955414) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" місцезнаходження юридичної особи: (65031, м. Одеса, вул. М.Боровського, 28Б, ) 135 316,69 грн. заборгованості за недовраховану електричну енергію, 14 617,18 грн. заборгованості за недовраховану реактивну електроенергію, 9 438 грн. витрат на проведення експертного дослідження та 2 390,58 грн. витрат зі сплати судового збору на поточний рахунок: НОМЕР_1 ТВБВ № 10015/0604 філії - Одеське обласне управління АТ "Ощадбанк", МФО 328845, .

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чубівський комбінат хлібопродуктів" (66362, Одеська обл., Подільський р-н, с. Чубівка, код ЄДРПОУ - 00955414) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" місцезнаходження юридичної особи: (65031, м. Одеса, вул. М.Боровського, 28Б, ) 3153 грн. витрат зі сплати судового збору за подання та розгляд апеляційної скарги.

Доручити господарському суду Одеської області видати відповідні накази.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених у підпунктах а-г п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя: Бєляновський В.В.

Судді: Богатир К.В.

Філінюк І.Г.