ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2021 р. Справа№ 910/6930/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Ткаченка Б.О.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання Куценко К.Л.,

за участю представників скаржника та прокуратури згідно з протоколом судового засідання від 20.10.2021

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «АМСТОР ТРЕЙД»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.09.2021

у справі № 910/6930/21 (суддя - Демидов В.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АМСТОР ТРЕЙД»

до 1. Державної казначейської служби України,

2. Головного слідчого управління Національної поліції України,

3. Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві,

4. Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві,

5. Офісу Генерального прокурора України

про стягнення 38 592 904, 65 грн,

Розглянувши справу в порядку ст. 269, 270, 271 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), Північний апеляційний господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст і підстави позовних вимог

У квітні 2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «АМСТОР ТРЕЙД» (далі - ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державної казначейської служби України, Головного слідчого управління Національної поліції України, Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, Офісу Генерального прокурора України про стягнення 38 592 904, 65 грн.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просив суд стягнути з держави Україна на користь ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» грошову суму в рахунок відшкодування майнової шкоди, спричинену надмірною тривалістю кримінального провадження, в розмірі 38 592 904, 65 грн з Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2021 клопотання Головного слідчого управління Національної поліції України про залишення позовної заяви без руху задоволено. Позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідачів 2, 3, 4.

30.08.2021 представником позивача було подано до суду першої інстанції заяву щодо виконання ухвали суду від 19.08.2021.

2. Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2021 позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» до Державної казначейської служби України, Головного слідчого управління Національної поліції України, Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, офісу Генерального прокурора України про стягнення 38 592 904, 65 грн та додані до неї документи залишено без розгляду.

Ухвала Господарського суду міста Києва обґрунтована тим, що позивачем встановлені ухвалою суду від 19.08.2021 недоліки заяви у справі у визначений судом строк не усунуто. А тому суд дійшов висновку про те, що відповідна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 8 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Зокрема, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем було невірно зазначено ідентифікаційні коди відповідачів 2, 3, а ідентифікаційний код відповідача 4 взагалі не вказано. При цьому суд зазначав, що відокремлені структурні підрозділи не мають статусу юридичної особи.

3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду

У вересні 2021 року ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» звернулося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.09.2021, а справу - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 20.09.2021 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД». Надано учасникам справи час на подачу відзивів, заяв, клопотань. Справу призначено до розгляду на 20.10.2021.

20.10.2021 у судове засідання з`явилися представники скаржника та прокуратури. Інші учасники судового провадження у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином в порядку, передбаченому ст. 120, 242 ГПК України. Відповідачі 1, 2, 3 отримали судову кореспонденцію 24.09.2021, що підтверджується повідомленнями про вручення. Кореспонденція, надіслана на адресу відповідача 4 повернулася до суду з відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою», що в силу ст. 242 ГПК України вважається моментом вручення судового рішення. а тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість розгляду апеляційної скарги в даному судовому засіданні. Відзиві не надійшло.

20.10.2021 до суду апеляційної інстанції від Офісу генерального прокурора надійшли пояснення щодо апеляційної скарги, які представник прокуратури навів у судовому засіданні.

Суд заслухав представників скаржника та прокуратури, дослідив докази, з`ясував обставини справи та перевірив їх доказами.

Представник скаржника у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції - скасувати. Представник прокуратури проти вимог апеляційної скарги заперечував та просив відмовити в її задоволенні.

3. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» не погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду з огляду на таке.

Скаржник зазначає, що Кодексом визначено обов`язок надати інформацію щодо ідентифікаційного коду саме юридичної особи. Водночас, відповідач 2 не є юридичною особою, про що двічі (під час надання письмових пояснень та клопотання про залишення позову без руху) було повідомлено суд самим відповідачем 2 та не заперечувалося позивачем. Також не мають статуту юридичних осіб й відповідачі 3, 4. Враховуючи той факт, що відповідач 2 не є юридично особою позивачем вказано ідентифікаційні коди Національної поліції України (до складу якого входить відповідач 2 та не має статусу самостійної юридичною особою, відомості про яке містяться в ЄДР підприємств і організацій України) та Головного управління Національної поліції у м. Києві (відповідачі 3, 4 є структурними підрозділами, що входять в структуру Головного управління Національної поліції у м. Києві, без права юридичної особи).

Крім того, скаржник вказує, що до початку судового засідання позивачем подано клопотання про залучення у якості співвідповідачів Національну поліцію України та Головне управління Національної поліції у м. Києві, як учасників, що мають статус юридичних осіб. Втім, зазначене клопотання безпідставно залишилось не розглянуте судом на відміну від клопотання відповідача 2. Підстав залишення без розгляду клопотання позивача судом не зазначено, що свідчить, на думку заявника, про упередженість та невмотивовану вибірковість дій суду під час підготовчого провадження.

Таким чином, враховуючи, що відповідачі 2,3,4 на мали ідентифікаційних кодів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (ЄДР), оскільки не були зареєстровані в ЄДР у встановленому порядку, ухвала суду першої інстанції від 19.08.2021, в будь-якому випадку, не могла бути виконана у спосіб, визначений судом, поза волі позивача. Зазначена обставина доведена до суду, йому відома, відображена в змісті ухвали, що оскаржується як позиція позивача, проте не спростована судом, як беззаперечна підстава неможливості виконання ухвали суду.

Також скаржник зазначає, що ухвалу про залишення позову без розгляду постановлено поза межами процесуальних строків, в яких можна було постановити відповідну ухвалу(підготовчому засіданні, або за його наслідками).

Крім того, скаржник вважає, що наведені судом недоліки не перешкоджають розгляду справи, оскільки позивачем зазначені ідентифікаційні коди юридичних осіб, до складу яких входять відповідачі 2, 3, 4 та не можуть бути усунені в майбутньому за будь-яких обставин, про що достеменно відомо суду.

Також скаржник зазначає, що до постановлення оскаржуваної ухвали, іншою ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 позовну заяву також було залишено без руху, в тому числі, через не зазначення позивачем в змісті позовної заяви ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Однак, вже в ухвалі суду від 28.05.2021 чітко зазначено, що вивчивши зміст наданих суду документів, поданих на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 05.05.2021, суд доходить до висновку про усунення позивачем недоліків позовної заяви. Підстави для повернення або відмови відкритті y провадження y встановлені ГПК України, відсутні.

Скаржник також звертає увагу, що судом першої інстанції не враховано, що єдиним належним відповідачем у цій справі є Держава (в особі органів досудового розслідування та Державного казначейства України), а не окремо юридичні особи або їх структурні підрозділи. Чинним ГПК України визначено, що стороною (в даному випадку відповідачем) можуть бути органи державної влади. Натомість, будь-яких застережень про те, що такі державні органи мають обов`язково мати статус юридичної особи наведені норми ГПК не містять. Відповідачі 2, 3, 4, 5 є саме такими органами, не в залежності від того, чи мають вони статус юридичної особи чи ні, оскільки кожний з них самостійно, як орган досудового розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні 0011851 від 31.12.2014, в окремі проміжку часу, завдав шкоди позивачу своєю бездіяльністю.

4. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

Відзиви на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходили. Клопотання про продовження строку для їх подачі також не заявлялися.

Пояснення прокуратури були заслухані в судовому засіданні.

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

6. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

З матеріалів справи вбачається, що у квітні 2021 ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державної казначейської служби України, Головного слідчого управління Національної поліції України, Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, Офісу Генерального прокурора України про стягнення 38 592 904, 65 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду, зокрема, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) (відповідачів).

24.05.2021 до суду першої інстанції надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Так, на виконання вимог ухвали господарського суду щодо визначення способу усунення недоліків позовної заяви позивач надає, зокрема, такі відомості: відповідач 1 - Державна казначейська служба України Ідентифікаційний код юридичної особи 37567674; відповідач 2 - Головне слідче управління Національної поліції України Ідентифікаційний код юридичної особи 40108578, відповідач 3 - Слідче управління Головного управління Національної поліції у м. Києві Ідентифікаційний код юридичної особи 40108583; відповідач 4 - Оболонське Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві: Ідентифікаційний код юридичної особи відсутній. Оболонське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві є відокремленим структурним підрозділом Головного управління Національної поліції у м. Києві та згідно із законодавством України реалізовує повноваження Національної поліції на території Оболонського району на території міста Києва. Відповідно до ч. 4 ст. 64 Господарського кодексу України такі відокремлені структурні підрозділи не мають статусу юридичної особи і діють на основі положення про них. Відповідач 5 - Офіс Генерального прокурора: Ідентифікаційний код юридичної особи 00034051.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2021, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» до Державної казначейської служби України, Головного слідчого управління Національної поліції України, Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, офісу Генерального прокурора України про стягнення 38 592 904,65 грн. призначено справу до розгляду.

Відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції зазначив про усунення позивачем недоліків позовної заяви. Підстави для повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ГПК України, відсутні.

28.07.2021 представник Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про заміну неналежних відповідачів та надання строку на подання відзиву. Клопотання мотивовано тим, що Слідче управління Головного управління Національної поліції у м. Києві та Оболонське Управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві не є юридичними особами. А тому заявник просив замінити відповідачів 3, 4 на Головного управління Національної поліції у м. Києві.

19.08.2021 Головне слідче управління Національної поліції України звернулося до суду першої інстанції з клопотанням про залишення позовної заяви без руху, оскільки звертаючись до суду з позовом ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» не було дотримано вимог ст. 162 ГПК України, а саме: у позовній заяві не вказано ідентифікаційні коди юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, які визначені заявником відповідачами у справі.

Також 19.08.2021 до суду першої інстанції від позивача надійшло клопотання про залучення співвідповідачів, яке мотивовано запереченнями Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві проти позову тим, що останнє не є юридичною особою. При цьому позивач наголошував на тому, що саме визначеними підрозділами приймалися та вчинялися дії, що, на думку заявника, порушували його права. А тому позивач просив залучити до участі у справі Національну поліцію України та Головне управління Національної поліції у м. Києві відповідачами 6, 7.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2021 клопотання Головного слідчого управління Національної поліції України про залишення позовної заяви без руху задоволено. Позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідачів 2, 3, 4.

30.08.2021 представником позивача подано до суду першої інстанції заяву щодо виконання ухвали суду від 19.08.2021. Позивач зазначив, що ухвала суду не може бути виконано стороною, оскільки: позивачем вже вказані ідентифікаційні коди відповідачів 2 та 3 згідно з поданою заявою про усунення недоліків від 21.05.2021 (в цій же заяві позивачем зазначено, що у відповідача 4 відсутній індикаційний код), яка прийнята судом та задоволена на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 28.05.2021; позивачем вказано ідентифікаційні коди Національної поліції України (до складу якого входить відповідач 2 та не має статусу самостійної юридичною особою, відомості про яке містяться в ЄДР підприємств і організацій України) та Головного управління Національної поліції у м. Києві (відповідачі 3, 4 є структурними підрозділами, що входять в структуру Головного управління Національної поліції у м. Києві, без права юридичної особи); відповідачі 2, 3, 4 не мають статусу юридичних осіб, відтак в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відсутні відомості щодо ідентифікаційного коду вказаних осіб. Крім того позивач вказав, що належним відповідачем за вказаним позовом є Держава (в особі органів досудового розслідування та Державного казначейства України), а не окремо юридичні особи та їх структурні підрозділи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2021 позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» до Державної казначейської служби України, Головного слідчого управління Національної поліції України, Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві, Оболонське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, офісу Генерального прокурора України про стягнення 38 592 904, 65 грн та додані до неї документи залишено без розгляду.

Ухвала Господарського суду міста Києва обґрунтована тим, що позивачем встановлені ухвалою суду від 19.08.2021 недоліки заяви у справі у визначений судом строк не усунуто. А тому дійшов висновку про те, що відповідна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 8 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 174 ГПК України).

Нормою ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України).

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 позовну заяву ТОВ «АМСТОР ТРЕЙД» залишено без руху, зокрема, у зв`язку з відсутністю ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Після усунення відповідних недоліків, у тому числі щодо кодів юридичних осіб, провадження у справі було відкрито ухвалою суду першої інстанції від 28.05.2021, в якій суд зазначив, що позивачем усунено недоліки позовної заяви. Підстави для повернення або відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так, з матеріалів справи вбачається, що суд першої інстанції вдруге залишив без руху позовну заяву та встановив позивачу порядок усунення недоліків шляхом надання ідентифікаційних кодів відповідачів 2, 3, 4.

Водночас позивачем було зазначено про неможливість надати такі відомості у зв`язку з тим, що відповідачі 2, 3, 4 є відокремленими підрозділами Національної поліції України та Головного управління Національної поліції у м. Києві.

Крім того, позивачем також заявлялося клопотання про залучення до участі у справі співвідповідачів, а саме Національну поліцію України та Головне управління Національної поліції у м. Києві, структурними підрозділами яких і є відповідачі 2, 3, 4. Відповідне клопотання заявлялося і самим Головним управлінням Національної поліції у м. Києві. При цьому такі клопотання було заявлено до постановлення оскаржуваної ухвали та ухвали про залишення позову без руху (вдруге).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Склад учасників справи визначено ст. 41 ГПК України, згідно з ч. 1, 3 якої у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Нормою ст. 177 ГПК України визначено завдання підготовчого провадження. Так, п. 1 ч. 1 указаної статті передбачено, що завданнями підготовчого провадження, зокрема, є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Аналіз наведених норм свідчить, що визначення складу учасників судового процесу є обов`язком суду. При цьому, у разі якщо суд встановить не відповідність у складі відповідачів за клопотанням позивача в порядку ст. 48 ГПК України, то він не обмежений в праві залучити співвідповідачів та визначити склад учасників судового процесу. До того ж відповідне клопотання було заявлено позивачем 19.08.2021 та самим Головним управлінням Національної поліції у м. Києві 28.07.2021.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що і судом першої інстанції, і скаржником зазначалося про те, що відповідачі 2, 3, 4 не є юридичними особами. А тому, ураховуючи дані конкретні обставини справи, висновок суду першої інстанції про залишення позову без розгляду у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду від 19.08.2021, у зв`язку з ненаданням ідентифікаційних кодів відповідачів 2, 3, 4, є передчасним.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (§ 57 рішення у справі «Ashingdane v. the United Kingdom» від 28.05.1985, § 96 рішення у справі «Krombach v. France» від 13.02.2001).

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» від 01.03.2002).

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у рішенні у справі «Беллет проти Франції» («Bellet v. France», заява « 13343/87) від 04.12.1995 Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права».

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях також неодноразово наголошував, що застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява №35787/03, п. 29, від 26.07.2007). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998).

Отже, як засвідчує позиція Європейського суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Тобто, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи те, що судом першої інстанції вже було залишено позов без руху з аналогічної підстави, після усунення недоліків прийнято його до розгляду, повторно залишено його без руху з тієї ж підстави (відсутність ідентифікаційного коду), після отримання пояснень про відсутність у визначених підрозділів (відповідачів 2, 3, 4) статусу юридичних осіб в те, що визначення складу сторін є обов`язком суду за наявності клопотань про залучення співвідповідачів, залишення позову без розгляду у зв`язку з ненаданням ідентифікаційних кодів відповідачів 2, 3, 4 (у яких вони відсутні) визнається судом апеляційної інстанції надмірним формалізмом в питанні вирішення питання про можливість розгляду позову, зокрема, щодо інших відповідачів.

Так, інформація щодо ідентифікаційних кодів відповідача 1 і 5 наявна в матеріалах справи, однак позову було залишено без розгляду і по відношенню до них. При цьому суд апеляційної інстанції зазначає, що суд першої інстанції після визначення дійсного складу відповідачів не обмежений в праві ухвалити рішення по відношенню до кожного з них (залишити позов без розгляду, задовольнити позов, відмовити в позові, закрити провадження, тощо).

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що висновки суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку з невиконання вимог ухвали про надання ідентифікаційних кодів відповідачів 2, 3, 4 у даному випадку (коли такі коди фактично відсутні, оскільки визначені особи є структурними підрозділами і це з`ясовано судом) є передчасним. А тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, з передачею справи до суду першої інстанції для подальшого розгляду. Відповідно, у вказаній частині приймаються доводи скаржника та відхиляються заперечення прокуратури.

Водночас, суд апеляційної інстанції відхиляє посилання скаржника на постановлення оскаржуваної ухвали поза межами підготовчого провадження з огляду на те, що підготовче провадження було продовжено на тридцять днів в порядку ч. 3 ст. 177 ГПК України, позовна заява залишалася без руху. До того ж, суд не закривав підготовче провадження та не переходив до розгляду справи по суті. Тобто заяву було залишено без розгляду в межах підготовчого провадження. А тому такі доводи визнаються необґрунтованими.

7. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Зважаючи на викладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга обґрунтована, а ухвала суду першої інстанції така, що прийнята з порушенням норм процесуального права, зокрема ст. 48, 176, 177 ГПК України.

Отже, керуючись ст. 2, 175, ст. 255, ст. 269, 270, 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги у даній справі та скасування ухвали суду першої інстанції.

8. Судові витрати

Оскільки суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК), а понесені судові витрати підлягають розподілу за результатами розгляду спору по суті судом першої інстанції.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, 271 п. 2 ч. 1 ст. 275, ст. 280, ст. 281 - 283, ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АМСТОР ТРЕЙД» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.09.2021 у справі № 910/6930/21 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.09.2021 у справі №910/6930/21 - скасувати.

3. Матеріали справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням ст. 287 ГПК України.

Повний текст складено 21.10.2021

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді Б.О. Ткаченко

В.В. Сулім