СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

21 жовтня 2021 року м. Харків Справа № 922/2593/19

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Бородіна Л.І., суддя Шевель О.В.

За участю секретаря судового засідання Гончарова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури, м. Харків (вх.№ 2906 2/5) на рішення господарського суду Харківської області від 30.09.2020, ухвалене суддею Бураковою А.М. в приміщенні господарського суду Харківської області (повне рішення складено 12.10.2020) у справі №922/2593/19

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області

до 1. Харківської міської ради, м. Харків ,

2. Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків

3. Товариства з обмеженою відповідальністю Бенедикт Бізнес, м. Київ

про скасування рішення, визнання недійсним договору та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області (далі - прокурор) звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради (далі - Рада), Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - Управління) та Товариства з обмеженою відповідальністю Бенедикт Бізнес (далі - ТОВ Бенедикт Бізнес) про:

- визнання незаконним та скасування п. 23, 40 додатку 1 до рішення Харківської міської ради Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова від 20.09.2017 № 757/17 );

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 30.01.2018 № 5545-В-С, укладеного між Управлінням та ТОВ Бенедикт Бізнес, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н. В. та зареєстрованого в реєстрі за номером 284 (далі - договір купівлі-продажу від 30.01.2018 № 5545-В-С), скасувавши його державну реєстрацію;

- зобов`язання ТОВ Бенедикт Бізнес повернути територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення першого поверху № 1-:-7, 9, 10 та другого поверху № 1-:-10, загальною площею 301,2 м2, та нежитлові приміщення підвалу № 1-:-9 та першого поверху № 8, загальною площею 110,0 м2, розташовані в нежитловій будівлі за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 3, літ. А-2 (далі - спірні нежитлові приміщення).

Рішенням господарського суду Харківської області від 16.12.2019 у справі № 922/2593/19, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 25.02.2020 у справі № 922/2593/19 в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного суду від 17.06.2020 у справі № 922/2593/19 касаційну скаргу Заступника прокурора Харківської області задоволено частково, постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.02.2020 та рішення господарського суду Харківської області від 16.12.2019 у справі № 922/2593/19 скасовано, а справу № 922/2593/19 передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням господарського суду Харківської області від 30.09.2020 у справі № 922/2593/19 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Заступник керівника Харківської обласної прокуратури подав на рішення господарського суду Харківської області від 30.09.2020 у справі №922/2593/19 до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального права, просить зазначене рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити, а судові витрати за подання позову та апеляційної скарги відшкодувати на користь Харківської обласної прокуратури за рахунок відповідачів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2021 у справі № 922/2593/19 клопотання ТОВ "Бенедикт Бізнес" вх. № 4720) про призначення у справі судової комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи задоволено.

Призначено у справі №922/2593/19 судову комплексну будівельно-технічну та економічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1) Який перелік та об`єми фактично виконаних будівельних робіт в нежитловому приміщенні загальною площею 411, 2 кв.м. за адресою: м. Харків, вул.Мироносицька, 3 літ. "А-2" в період з 10.04.2017 по 26.05.2017 ?

2) Яка вартість фактично виконаних робіт в нежитловому приміщенні загальною площею 411, 2 кв.м. за адресою: м. Харків, вул.Мироносицька , 3 літ. "А-2" в період з 10.04.2017 по 26.05.2017 ?

3) Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт з ремонту нежитлового приміщення загальною площею 411, 2 кв.м. за адресою: м. Харків, вул.Мироносицька, 3 літ. "А-2" в період з 10.04.2017 по 26.05.2017 обсягам та вартості, визначеним у кошторисній документації ТОВ "Бенедикт-Бізнес"?

4) Чи є фактично виконані будівельні роботи в нежитловому приміщенні загальною площею 411, 2 кв.м. за адресою: м. Харків, вул.Мироносицька , 3 літ. "А-2" в період з 10.04.2017 по 26.05.2017 невід`ємними поліпшеннями вказаного майна та на яку суму ?

Провадження у справі № 922/2593/19 зупинено до закінчення проведення призначеної судової експертизи.

11.10.2021 до Східного апеляційного господарського суду надійшов висновок експертів Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" від 01.10.2021 № 11287/11901/21672-21699/21700-21727 за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2021 у справі № 922/2593/19.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 12.10.2021 у справі № 922/2593/19 поновлено провадження у справі № 922/2593/19, розгляд справи призначено в судове засідання з повідомленням сторін на 21.10.2021 р. о 9:30 год.

Розглянувши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про зупинення апеляційного провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1).

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1 - 3 частини четвертої).

Системне тлумачення статті 53 Господарського процесуального кодексу України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом, про що зазначено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор.

Як вже було зазначено, з позовом у даній справі до суду першої інстанції звернувся

Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської областів порядку ст. ст. 53, 162 Господарського процесуального кодексу України.

Підставами для представництва інтересів держави та звернення до суду із даним позовом в якості самостійного позивача прокурор зазначає широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не підлягають точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду від 25.04.2018 по справі № 806/1000/17). Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто, навів підставу для представництва інтересів держави.

Під час розгляду матеріалів справи в ході апеляційного провадження судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалою від 07.07.2021 передав справу № 925/1133/18 на розгляд судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, оскільки вважав за необхідне відступити від висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 908/1664/19, про те, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача не нівелює його обов`язку дотримання процедури, передбаченої абз. 3, 4 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Так, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі № 908/1664/19 зазначив, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача у справі, за наявності органу місцевого самоврядування, уповноваженого на здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не нівелює його обов`язку щодо дотримання порядку представництва, дотримання процедури, встановленої частинами 3 і 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", та надання можливості такому органу самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав держави.

Зі змісту ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 925/1133/18 вбачається, що прокурор при зверненні з даним позовом зазначив, що є позивачем, оскільки міська рада - один із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства. Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто навів підставу для представництва інтересів держави. З огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив міську раду одним з співвідповідачів у справі та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що у прокурора відсутній обов`язок дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо необхідності попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта.

Судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 15.07.2021 прийнято до розгляду справу № 925/1133/18 та призначено розгляд касаційної скарги на 13.09.2021.

13.09.2021 справу 925/1133/18 призначено до судового розгляду на 15.11.2021.

Обґрунтовуючи право на звернення до суду в інтересах держави у справі, що розглядається, прокурор визначив Харківську міську раду як одного із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, тобто правовідносини у справах №922/2593/19 та №925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

У такому випадку згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи, що висновки судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №925/1133/18 стосуватимуться обов`язку прокурора, при самостійному зверненні до суду за захистом порушених прав, дотримання процедури, встановленої статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо повідомлення відповідного органу про звернення із позовом у випадку визначення такого органу одним із співвідповідачів, з метою дотримання єдності судової практики, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі №922/2593/19 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Керуючись ст. 228, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

Зупинити апеляційне провадження у справі № 922/2593/19 за апеляційною скаргою Заступника керівника Харківської обласної прокуратури, м. Харків (вх.№ 2906 2/5) на рішення господарського суду Харківської області від 30.09.2020 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18, та оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень повного тексту постанови Верховного Суду у справі №925/1133/18.

Зобов`язати учасників справи повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №925/1133/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.В. Тарасова

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя О.В. Шевель