Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" вересня 2021 р. м. Житомир Справа № 906/286/21

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Кудряшової Ю.В.

секретар судового засідання: Сенькіна Л.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Бесядовська Я.В. - діє на підставі виписки з ЄДРЮОФОП та ГФ від 25.01.2021 та наказу №16 від 19.08.2020;

від відповідача: не прибув.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради

до Шемет Олени Віталіївни

про стягнення 11218,80 (згідно заяви про збільшення позовних вимог за вх. № 02-44/1193/21 від 09.07.2021) та зобов`язання звільнити нежитлове приміщення

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 5355,98 грн. заборгованості по орендній платі, 622,36 грн. пені, 1023,92 грн. неустойки. Також позивач просить суду зобов`язати відповідача звільнити нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2, загальною площею13,98 кв.м та передати його згідно акту прийому передачі орендодавцю - Комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та балансоутримувачу - Комунальному підприємству "ВЖРЕП №1" Житомирської міської ради.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 30.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання.

09.07.2021 до суду надійшла заява позивача за вх. № 02-44/1193/21 про збільшення позовних вимог, згідно якої останній просить стягнути з відповідача 6671,50 грн. заборгованості по орендній платі, 892,34 грн. пені, 3654,96 грн. неустойки. Також згідно заяви, залишається незмінною вимога про зобов`язання відповідача звільнити нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2, загальною площею 13,98 кв.м та передати його згідно акту прийому передачі орендодавцю - Комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради та балансоутримувачу - Комунальному підприємству "ВЖРЕП №1" Житомирської міської ради.

Ухвалою господарського суду Житомирської області від 19.07.2021 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог за вх. № 02-44/1193/21 від 09.07.2021, розгляд справи здійснює в межах визначеної даною заявою ціни позову в сумі 11218,80 грн.

Також даною ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

На адресу Господарського суду Рівненської області повернувся конверт з ухвалою суду від 06.09.2021, які належним чином направлялися на адресу відповідача (АДРЕСА_1, з`ясовану судом в порядку ч. 7 ст. 176 ГПК України), з відміткою поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою".

Отже, ухвали відповідачем за сказаною адресою не отримано.

Вказані ухвали надсилалися рекомендованими листами з поміткою "судова повістка".

Відповідно до п. 99 постанови КМУ від 5 березня 2009 р. № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку", рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату.

У разі відсутності адресата до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення.

Відповідно до п. 116 розділу "Строк зберігання поштових відправлень, поштових переказів" постанови КМУ від 05.03.2009 № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку", у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через 5 календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

З поштових повідомлень, у яких відповідачу направлялися копії ухвал, судом вбачається, що останні було повернуто поштою суду у зв`язку з закінченням терміну його зберігання на відділенні.

З пунктів 99 та 116 указаних Правил вбачається, що повернення поштою рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з зазначенням причини "за закінченням терміну зберігання" можливо тільки у разі, якщо під час доставки поштою його не можна було вручити адресату або його уповноваженому представнику (відправлення не вручене під час доставки), та якщо на вкладене до абонентської скриньки адресата повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення адресат не відреагував - не звернувся на пошту для отримання судової повістки, проте відправлення чекало адресата (зберігалося) на пошті встановлений законом строк, і лише після його сплину було повернуто за зворотною адресою.

Згідно з ч. 7 ст. 120, п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місце проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, господарським судом вчинено всі можливі заходи для повідомлення Шемет О.В. про дату, час та місце проведення судових засідань. Отже, неотримання судової повістки (листа з ухвалою суду) відповідачем є наслідками діяння (бездіяльності) останнього щодо її належного отримання.

До повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи.

Водночас законодавство України, в тому числі ГПК, не зобов`язує й сторону у справі, зокрема позивача, з`ясовувати фактичне місцезнаходження іншої сторони (сторін) у справі (якщо воно не співпадає з її місцезнаходженням, визначеним згідно із згаданою статтею 93 Цивільного кодексу України) та зазначати таке фактичне місцезнаходження в позовній заяві чи інших процесуальних документах.

В разі коли фактичне місцезнаходження юридичної особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома господарського суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю юридичну особу.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З огляду на викладене, Шемет О.В. вважається повідомленою про призначене судове засідання з розгляду справи № 906/286/21 по суті належним чином, оскільки судом виконано всі покладені на нього обов`язки, а відповідач проявив процесуальну бездіяльність, тому засідання суду 28.09.2021 проводиться за її відсутності.

Відповідач у справі не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву у строки, встановлені ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

На підставі п. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи..

Оскільки явка представника відповідача в судове засідання не визнана обов`язковою, а надання письмового відзиву є правом відповідача, а не його обов`язком, суд вважає, що неявка представника відповідача та неподання відзиву не перешкоджатиме розгляду справи за наявними в ній матеріалами.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 31.01.2018 №74 (а.с. 7-8) між Комунальним підприємством "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської ради (позивач/орендодавець) та фізичною особою-підприємцем Шемет Оленою Віталіївною (відповідач/орендар) укладено договір оренди нерухомого майна №113 від 14.02.2018 (Договір) (а.с. 9-10), за яким орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування нежитлові приміщення для здійснення побутового обслуговування населення за адресою: м. Житомир, вул. Чуднівська, 110, загальною площею 13,98 кв. м з орендною платою у розмірі 15,67 грн. за 1 кв.м без ПДВ (п.п. 1.1. Договору).

Пунктом 8.1. договору передбачено, що даний договір діє з 14.02.2018 по 14.01.2021.

Відповідно до пунктів 3.1, 3.3 Договору орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності; орендна плата по цьому договору за перший місяць оренди становить 219,07 грн. без ПДВ у місяць і вноситься орендарем згідно наданого рахунку, не пізніше 10 числа наступного за звітним місяця з урахуванням щомісячного індексу інфляції та податку на додану вартість.

Згідно п.п. 7.4. договору відповідальність у разі отримання та//або неотримання рахунку згідно п.п. 3.3. договору несе орендар.

В пункті 3.7. Договору, сторони передбачили, що на випадок закінчення дії Договору, або достроковою розірвання договору оренди на вимогу орендодавця, орендна плата сплачується орендарем по день фактичного повернення приміщення згідно з актом приймання-передачі. Закінчення строку дії Договору оренди не звільняє орендаря від обов`язку сплатити заборгованість по орендній платі, якщо така виникла, у повному обсязі, враховуючи штрафні санкції.

Пунктом 8.4. Договору встановлено, що орендар повинен подати орендодавцю заяву на укладення договору на новий термін за два місяці до закінчення строку дії договору.

Відповідно до пункту 8.8. Договору дія договору оренди припиняється внаслідок закінчення строку на який він був укладений.

Пунктом 6.12. Договору передбачено, що у разі припинення даного договору або розірвання договору орендар зобов`язаний повернути орендодавцю та балансоутримувачу в 5-денний термін об`єкт оренди в належному стані, не гіршому, ніж під час передачі його в оренду, що засвідчується актом прийому-передачі.

Обов`язок щодо складення акта приймання-передачі при передачі об`єкта в оренду покладається на балансоутримувача, а при поверненні об`єкта оренди - на орендаря (розділ 9 договору).

На виконання умов договору оренди нерухомого майна 14.02.2018 між сторонам договору підписано акт прийому-передачі приміщень, орендованих ФОП Шемет О.В. (а.с. 11).

Внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань утворилась заборгованість перед позивачем, яка згідно заяви про збільшення розміру позовних вимог становить 6671,50 грн.

Договір був укладений між позивачем та Шемет О.В., як фізичною особою - підприємцем (ФОП).

Шемет О.В. з 07.04.2015 була зареєстрована як ФОП, однак припинила підприємницьку діяльність 13.04.2018.

На час подання позову до суду відповідач не мала статусу ФОП.

Однак договір укладений з відповідачем як ФОП для комерційного використання, правовідносини, пов`язані з його використанням, є господарськими, а тому спір в даній справі з урахуванням положень статей 3, 4, 20, 45 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), статей 51, 52 Цивільного кодексу України підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Крім цього, позивач зазначає, що оскільки орендар не подав вказаної заяви, орендодавцем на адресу орендаря направлено вимогу від 27.01.2021 №35 про необхідність звільнити орендовані нежитлові приміщення в 5-денний термін після припинення даного договору, та сплатити заборгованість по орендній платі (а.с. 36-37).

Заборгованість з орендної плати та неповернення орендованого майна після закінчення строку дії договору стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 525, 526 Цивільного кодексу України та ст.193 Господарського кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За своєю юридичною природою, укладений між сторонами договір є договором оренди комунального майна.

Відповідно до статті 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

За користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму (ч. 1 ст. 762 ЦК України).

Статтею 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.

Абзацом 1 частини 1 статті 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Закінчення строку, на який було укладено договір оренди, є однією з підстав його припинення (частина четверта статті 291 ГК України).

Разом з тим, п.п. 3.7. договору передбачає сплату орендної плати орендарем по день фактичного повернення приміщення за актом приймання-передачі.

Враховуючи, що орендоване приміщення не повернуто станом на день розгляду справи, суд дійшов висновку, що вимога щодо стягнення заборгованості з орендної плати в сумі 6671,50 грн. є такою, що підлягає задоволенню.

Крім цього, позивач просить стягнути з відповідача 892,34 грн. пені, 3654,96 грн. неустойки.

Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно приписів ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).

Зазначені норми Цивільного кодексу України кореспондуються із приписами, встановленими Господарським кодексом України.

За змістом ч. 1 ст. 230 ГК України штраф та пеня є одними з видів штрафних санкцій, які визнаються як господарські санкції у вигляді грошової суми, котру учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до п.п. 3.6. Договору орендна плата перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі стягується з орендаря з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки, визначеної НБУ на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожен день прострочення, включаючи день оплати. Нарахування та стягнення пені здійснюється за весь період прострочення орендарем виконання зобов`язання щодо перерахування орендної плати в терміни, встановлені в п.п. 3.3. Договору.

Суд перевіривши розрахунок пені, прийшов до висновку, що остання обрахована вірно, а вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Статтею 291 Господарського кодексу України встановлено, що договір оренди припиняється у разі закінчення строку, на який його було укладено.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.

Аналогічні умови міститься п.п. 7.3. Договору.

Частиною 2 статті 795 Цивільного кодексу України передбачено, що повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.

Приписами частини 1 статті 759 та частини першої статті 785 Цивільного кодексу України встановлено, що договір найму (оренди) зумовлює право наймача (орендаря) користуватися орендованим майном впродовж строку дії договору із сплатою наймодавцю (орендодавцю) орендної плати, погодженої умовами договору оренди; припинення договору найму зумовлює обов`язок наймача негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі на підставі акту приймання-передачі.

Невиконання наймачем обов`язку щодо поверненні речі є підставою для виникнення права наймодавця на застосування до наймача особливого виду майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, який полягає у сплаті наймачем, який прострочив виконання обов`язку щодо повернення речі, неустойки у вигляді подвійної плати за користування річчю за час прострочення відповідно до частини 2 статті 785 ЦК України.

Наймач не виконав свій обов`язок щодо повернення орендованого майна та оформлення повернення наймачем орендованого майна шляхом підписання акта приймання-передачі нерухомого майна після закінчення дії договору. При цьому доказів виконання вказаного обов`язку відповідач суду не надав, доказів вчинення орендодавцем дій, спрямованих на ухилення від прийняття об`єкта оренди від орендаря після закінчення строку дії договору, або ухилення орендодавця від підписання акта приймання-передачі майна матеріали справи також не містять, і відповідачем такі докази не подавалися.

У зв`язку із цим позивач має право на стягнення з відповідача неустойки в розмірі подвійної плати за користування приміщенням за час прострочення його повернення орендодавцю з 15.01.2021 по 30.06.2021 включно відповідно до ч. 2 ст. 785 ЦК України у розмірі 1827,48 грн.

Щодо вимоги про звільнення нежитлового приміщення.

Відповідно до ч. 1 ст. 785 ЦК України, у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Аналогічна норма узгоджена сторонами у п. 6.12 договору, відповідно до якого, орендар зобов`язаний у разі припинення або розірвання Договору повернути орендодавцеві та балансоутримувачу у 5-денний термін об`єкт оренди в належному стані, не гіршому, ніж під час передачі його в оренду, що засвідчується актом прийому-передачі.

Повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється (ч. 2 ст. 795 Цивільного кодексу України).

Матеріали справи не містять доказів повернення відповідачем за актом приймання-передачі орендованого за договором оренди майна.

Суд вважає, що з моменту, коли перестали існувати правові підстави для користування нежитловим приміщенням за договором оренди, особа, якій воно було надане, володіє ним незаконно, і власник має право вимагати усунення перешкод у користуванні та розпорядженні таким майном шляхом виселення такої особи.

Отже, відповідач належними та допустимими доказами не довів правомірність користування нежитловими приміщеннями після припинення договору оренди.

За вказаних обставин вимога позивача про звільнення відповідачем нежитлового приміщення, що є предметом договору оренди, є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідач не подав до суду жодного доказу на спростування позовних вимог, в тому числі доказів проведення розрахунків (платіжні доручення, виписки банківських установ щодо руху коштів, квитанції до прибуткових касових ордерів, тощо).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, заявлені у відповідності до вимог чинного законодавства, підтверджуються належними доказами, які є в матеріалах справи, та підлягають задоволенню.

Судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Шемет Олени Віталіївни ( АДРЕСА_1 , ід. номер НОМЕР_1 )

- на користь Комунального підприємства "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської рада (юридична адреса: 10014, м. Житомир, майдан Перемоги, 6; фактична адреса: 10029, м. Житомир, вул. Лесі Українки, 45, ід. код 41052668) 5355,98 грн. заборгованості по орендній платі, 622,36 грн. пені, 1023,92 грн. неустойки, а також 4540,00 грн. сплаченого судового збору,

3. Шемет Олені Віталіївні ( АДРЕСА_1 , ід. номер НОМЕР_1 ) звільнити нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 13,98 м кв. та передати його згідно з актом приймання-передачі орендодавцю - Комунальному підприємству "Регулювання орендних відносин" Житомирської міської рада (юридична адреса: 10014, м. Житомир, майдан Перемоги, 6; фактична адреса: 10029, м. Житомир, вул. Лесі Українки, 45, ід. код 41052668) та балансоутримувачу - комунальному підприємстві "ВЖРЕП №1" Житомирської міської ради.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 08.10.21

Суддя Кудряшова Ю.В.

Віддрукувати:

1 - в справу;

2 - позивачу (рек.) (10029, м. Житомир, вул. Лесі Українки, 45)

3 - відповідачу (рек.) ( АДРЕСА_3