ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

29.09.2021м. ДніпроСправа № 904/6120/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОГАЗ" ( 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, б.3А, офіс 5; ідентифікаційний код 43895639)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРОІНСТРУМЕНТ" (51925, м. Кам`янське, вул. Соборна; ідентифікаційний код 39320370)

про стягнення 2 286 402 грн. 57 коп.

Суддя Загинайко Т.В.

Представники:

від позивача: представник не з`явився, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином;

від відповідача: представник не з`явився, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОГАЗ" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№5787/21 від 30.06.2021) про стягнення з відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРОІНСТРУМЕНТ" 2 286 402 грн. 57 коп., що складає 1 677 901 грн. 34 коп. - заборгованості з плати газу, яка виникла відповідно до умов Договору від 29.01.2021 №001/31 купівлі-продажу природного газу та Договору від 27.04.2021 №27-04/2021 відступлення права вимоги, 89 365 грн. 49 коп. - пені, 419 475 грн. 25 коп. - штрафу, 19 445 грн. 27 коп. - 3% річних та 80 215 грн. 22 коп. - інфляційні витрати.

Також просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу та витрати на сплату судового збору в розмірі 34 296 грн. 04 коп.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.07.2021 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, яке відбудеться 29.07.2021 о 11:30год.

Позивач у заявах (вх. №36673/21 від 26.07.2021 та вх. №36683/21 від 26.07.2021, що надійшли засобами поштового зв`язку) просить здійснювати розгляд справи №904/6120/21, судове засідання у якій призначене на 29.07.2021, за відсутності позивача у зв`язку із встановленням карантину на всій території України, правову позицію, викладену в позовній заяві, підтримує у повному обсязі.

У судове засідання 29.07.2021 представники сторін не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2021 було відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 16.09.2021 об 11:00 год.

У судове засідання 16.09.2021 представники сторін не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.09.2021 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (загальне позовне провадження) на 29.09.2021р. о 11:00 год.

У судове засідання 29.09.2021 представники сторін не з`явилися.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При цьому, частиною 1 статті 8 зазначеного вище Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - Господарським процесуальним кодексом України.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України"). Тобто, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно із частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункт 2 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом частин 1, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частина 2 статті 14 Господарського процесуального кодексу України).

Господарський суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Так, частиною 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

Положення частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності. Аналогічна правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2021 у справі №910/4372/20, від 10.02.2021 у справі №916/365/17.

Проте, із матеріалів справи вбачається, що позивач жодного разу не з`явився у судове засідання (29.07.2021, 16.09.2021, 29.09.2021), про час та місце судового засідання був проінформований судом належним чином та своєчасно, будь-яких пояснень на підтвердження поважності причин неявки у судове засідання не надав.

Позивачем подано лише заяву про розгляд справи, яка призначена на 29.07.2021 за його відсутності (а.с.50). Інших заяв та клопотань про розгляд позову без його участі не подавав, жодних активних дій щодо підтримання заявлених позовних вимог не вчиняв.

Копії ухвал Господарського суду Дніпропетровської області від 29.07.2021 які були направлені на адресу позивача та відповідача були повернуті до Господарського суду Дніпропетровської області з позначкою "адресат відсутній за вказаною адресою".

При цьому суд зазначає, що всі копії ухвал Господарського суду Дніпропетровської області направлялись позивачу та відповідачу згідно адрес, зазначених у витягах з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо позивача та відповідача.

Відправлення рекомендованого листа на дійсну адресу достатньо для того, щоб говорити про належне повідомлення, оскільки його отримання адресатом перебуває поза межами контролю суду. Такий висновок зроблено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19.

Крім того, інформацію про час і місце судового засідання 29.09.2021 об 11:00 год. було розміщено на сайті Господарського суду Дніпропетровської області 22.09.2021.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він повинен повідомити суд про причини неявки, і у випадку визнання таких причин поважними суд може відкласти розгляд справи.

Разом з тим частина 4 статті 202, пункт 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

В даному випадку (як і справі № 910/8816/19, що розглядалась Верховним Судом за аналогічних обставин) судом встановлено, що позивач не забезпечив явку уповноваженого представника у судове засідання, яке відбулося 29.09.2021. Про причини неявки позивач суд не повідомив, а також не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, тому суд приходить до висновку про наявність підстав, передбачених частиною 4 статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позову без розгляду.

Аналогічних правових висновків дійшла об`єднана палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, у якій відійшла від правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 № 904/11194/15.

Так, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 виклала висновок щодо застосування норми пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть, у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

Окрім того, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 226, статями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОГАЗ" ( 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, б.3А, офіс 5; ідентифікаційний код 43895639) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРОІНСТРУМЕНТ" (51925, м. Кам`янське, вул. Соборна; ідентифікаційний код 39320370) про стягнення 2 286 402 грн. 57 коп.

2. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "ЧИСТОГАЗ" ( 01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, б. 3 А, офіс 5; ідентифікаційний код 43895639), що після усунення обставин, що зумовили залишення позовної заяви без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали підписано 04.10.2021.

Суддя Т.В. Загинайко