УХВАЛА

04 жовтня 2021 року

м. Київ

Справа № 904/5276/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Студенця В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль"

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області

(суддя - Кеся Н.Б.)

від 12.01.2021

та постанову Центрального апеляційного господарського суду

(головуючий суддя - Подобєд І.М., судді: Антонік С.Г., Орєшкіна Е.В.)

від 12.05.2021

у справі № 904/5276/20

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "КР п`ять зірок"

до Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль"

про зобов`язання опломбувати та прийняти на абонентський облік вузол комерційного обліку теплової енергії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 12.01.2021 у справі №904/5276/20 позов задоволено частково, зобов`язано Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" здійснити опломбування вузла комерційного обліку теплової енергії та гарячого водопостачання - QALCO (SKS-3) з ультразвуковими перетворювачами витрат рідини QALCOSONIC FLOW 2 Ду80 в неопалювальному приміщення підвалу будинку №6 по вул. Симбірцева м. Кривого Рогу та прийняти його на абонентський облік, один примірник акту про прийняття вузла комерційного обліку на абонентський облік надати голові правління ОСББ "КР п`ять зірок" Остапчук С.І. Зобов`язано Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" здійснювати нарахування за послуги з централізованого опалення Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "КР п`ять зірок" (співвласникам Об`єднання) за адресою вул. Симбірцева, буд. 6, м. Кривий Ріг згідно з показами вузла комерційного обліку теплової енергії та гарячого водопостачання - QALCO (SKS-3) з ультразвуковими перетворювачами витрат рідини QALCOSONIC FLOW 2 Ду80 з дати прийняття його на абонентський облік. В решті позову відмовлено. Стягнуто з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "КР п`ять зірок" 2102,00 грн - судового збору та витрати на адвоката у розмірі 8650,00 грн.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.05.2021 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 12.01.2021 у справі №904/5276/20 залишено без змін. Стягнуто з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "КР п`ять зірок" 5000,00 грн - судових витрат на професійну правничу допомогу.

Не погоджуючись з рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 12.01.2021 та постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.05.2021 у справі №904/5276/20, Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" подало касаційну скаргу на зазначені судові рішення, з заявою про поновлення строків на касаційне оскарження.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль", суддею-доповідачем встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні, та скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано без урахування вказаного висновку (п. 5 ч.2 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування конкретної норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (п. 5 ч.2 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України).

При поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України скаржник повинен чітко зазначити норму права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

У разі оскарження судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга має містити зазначення обставин, наведених у частинах 1, 3 статті 310 ГПК. Якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо не дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

Крім того, заявник касаційної скарги повинен враховувати, що за змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України відкриття касаційного провадження через недослідження зібраних у справі доказів можливе лише за умови наявності у касаційній скарзі інших обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, наведений в частині другій статті 287 Господарського процесуального кодексу України, є вичерпним, тому суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Лише посилання скаржника, як на підставу для відкриття касаційного провадження, на порушення норм процесуального та матеріального права, неврахування висновків Верховного Суду, без зазначення конкретних норм права (пункт, частина, стаття), які, на думку скаржника, неправильно чи з порушенням застосовано судами попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, не можна вважати таким, що відповідає вимогам пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України.

Разом з тим у касаційній скарзі не зазначено жодної з підстав касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене та те, що у касаційній скарзі не зазначено жодної з підстав касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, передбачених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України, то така касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд касаційної інстанції зазначає, що заяву про поновлення строків на касаційне оскарження буде розглянуто після усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 12.01.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 12.05.2021 у справі №904/5276/20 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

2. Акціонерному товариству "Криворізька теплоцентраль" усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- навести підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, які передбачено частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя-доповідач В. Студенець