УХВАЛА

м. Київ

08.10.2021Справа № 910/16341/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ГЛУШКОВА 9-В» про визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду міста Києва з позовом, у якому просять визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Глушкова 9-В», яке оформлене Протоколом № 7 Загальних Зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_2 від 23 червня 2021 року, а саме:

- про обрання головою загальних зборів ОСОБА_3 , секретарем зборі ОСОБА_4 (питання №1 порядку денного);

- про проведення голосування на загальних зборах шляхом письмового опитування учасників зборів за допомогою персональних анкет для голосування (Додаток № 1 до Протоколу) (питання № 1 порядку денного);

- про затвердження лічильної комісії у складі: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (питання № 1 порядку денного);

- про включення до проекту порядку денного питання « 16.1 Укладення договорів по газу»;

- про включення до проекту порядку денного питання « 16.2 Авансовий внесок на опалення»;

- про обрання нових членів та затвердження оновленого складу Правління ОСББ «Глушкова 9-В» (питання № 3 порядку денного);

- про обрання нових членів та затвердження нового складу Ревізійної комісії ОСББ «Глушкова 9-В» (питання № 4 порядку денного);

- про затвердження кошторису ОСББ «Глушкова 9-В» (додаток № 2 до Протоколу) та встановлення з 01.06.2021 року розмір щомісячного внеску співласників на управління будинком у розмірі 9,86 грн. з кожного квадратного метра загальної площі квартири, нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_2 . Розмір оплати внесків з електроенергію місць загального користування, опалення, гаряче водопостачання, визначається на підставі розрахункової вартості у відповідності із укладеними угодами і фактичними витратами, відповідно до затверджених методик (питання № 5.1 порядку денного);

- про встановлення з 01.06.2021 року розміру щомісячного внеску співвласників на організацію охорони і безпеки будинку у розмірі 225 грн. з кожного окремого житлового та нежитлового приміщення загальною площею понад 10 кв.м. (питання № 5.2. порядку денного);

- про затвердження встановлення шлагбауму на в`їзді на прибудинкову територію будинку по АДРЕСА_2 . Оплату обслуговування, ремонту та підтримки роботоздатності здійснювати за рахунок фонду на охорону будинку та/або ремонтного фонду, (питання № 6 порядку денного);

- про встановлення камер відеоспостереження в ліфтах обох секцій будинку. Кошти для установки камер та супутнього обладнання взяти з фонду на охорону будинку та/або ремонтного фонду, (питання № 7 порядку денного);

- про використання коштів з фонду компенсації електропостачання (переплати за 2018 - 2019 рік) у розмірі 170862 грн. для заміни металевих накривок на парапетах будинку та/або перекриття даху ПВХ мембраною. Якщо питання 10 порядку денного не набере необхідну більшість голосів співвласників, кошти направити в ремонтний фонд (питання № 9 порядку денного);

- про схвалення оплати на користь ОСББ «Глушкова 9-В» за користування площею технічного поверху на відмітці - 2.250 вільною від загальнобудинкових комунікацій у п`ятикратному розмірі щомісячного внеску співвласників на управління будинком. Обов`язкові умови для користувачів: вільний прохід до загальнобудинкових комунікацій, спорудження огороджуючих конструкцій за рахунок користувача, заборона зберігання і використання небезпечних для здоров`я і життя мешканців речей (отруйних, токсичних, вибухонебезпечних речовин, небезпечне обладнання), дотримання санітарних норм і правил, (питання № 12 порядку денного);

- про схвалення облаштування панорамного вікна (від підлоги до стелі приміщення, від стіни до стіни, без пошкодження інженерних комунікацій) офісу № 477, замість існуючих вікон на частині фасаду приміщення біля пожежного ліфта другої секції. Всі витрати на проведення робіт: розширення існуючих отворів, відновлення фасаду і т.д. покласти на власників приміщення № 477 . У якості компенсації для ОСББ «Глушкова 9-В» покласти на власників приміщення № 477 обов`язок за власний рахунок замінити козирьок вхідної групи офісів № 477 та № 478, на козирьок алогічний козирьку основних вхідних груп секції, а також компенсувати 1/4 частину витрат на облаштування вхідної групи офісів № 477 та № 478 гранітом і нержавіючими перилами, (питання № 15.1 порядку денного);

- про схвалення переоблаштування вхідних груп офісів №473/№474 у першій секції та № 477/478 у другій, а саме переобладнання існуючих пандусів для приведення їх до більш компактного вигляду і звільнення тротуарів для комфортного пересування мешканців, (питання № 15.2 порядку денного);

- про надання Правлінню дозволу приймати рішення про укладення, погодження умов та внесення змін до договорів на постачання, транспортування і розподіл газу та інших видів договорів, які стосуються газопостачання для забезпечення опалення будинку АДРЕСА_2 з будь якими компаніями, у тому числі ТОВ «ГК «Нафтогаз Трейдінг» та АТ «Київгаз» (питання № 16.1 порядку денного);

- про встановлення величини авансового внеску для забезпечення опалення, який обчислюється за формулою «(фактичний авансовий платіж для забезпечення газопостачання)/(загальну площу квартир та нежитлових приміщень)» грн з кожного квадратного метра загальної площі житлового та/або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_2 . Внесок нарахувати у випадку необхідності, при наявності відповідних умов у договорах, укладених для забезпечення газопостачання будинку. Повернення внеску здійснити шляхом перерахування в останній місяць опалювального сезону, (питання № 16.2 порядку денного);

- про надання Правлінню ОСББ «Глушкова 9-В» право приймати рішення про участь в програмах співфінансування для проведення енергоефективних заходів, при наявності коштів на рахунку ОСББ «Глушкова 9-В» без залучення кредитних коштів.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що під час підготовки, проведення зборів, підрахунку результатів голосування допущені порушення закону, що привело до ухвалення неправомірного рішення, чим порушуються права позивачів на участь в управлінні будинком, розпорядженні спільним майном багатоповерхового будинку, право вільного проїзду та проходу до будинку, право на контроль за використанням внесків на управління будинком та охорону будинку, право на отримання звітів щодо використаних коштів згідно затвердженого кошторису.

Одночасно з позовом подано заяву про забезпечення позову, в якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Глушкова 9-В», яке оформлене Протоколом № 7 Загальних Зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_2 від 23 червня 2021 року, в частині:

- затвердження кошторису ОСББ «Глушкова 9-В» (додаток № 2 до Протоколу) та встановлення з 01.06.2021 року розмір щомісячного внеску співвласників на управління будинком у розмірі 9,86 грн. з кожного квадратного метра загальної площі квартири, нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_2 . (питання № 5.1 порядку денного);?

- встановлення з 01.06.2021 року розміру щомісячного внеску співвласників на організацію охорони і безпеки будинку у розмірі 225 грн. з кожного окремого житлового та нежитлового приміщення загальною площею понад 10 кв.м. (питання № 5.2. порядку денного);

- встановлення шлагбауму на в`їзді на прибудинкову територію будинку по АДРЕСА_2 (питання № 6 порядку денного);

- встановлення камер відеоспостереження в ліфтах обох секцій будинку (питання № 7 порядку денного);

- схвалення оплати на користь ОСББ «Глушкова 9-В» за користування площею технічного поверху на відмітці - 2.250 вільною від загальнобудинкових комунікацій у п`ятикратному розмірі щомісячного внеску співвласників на управління будинком, (питання № 12 порядку денного).

А також, заборонити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Глушкова 9-В»:

- встановлювати та зачиняти шлагбауму на в`їзді на прибудинкову територію будинку по АДРЕСА_2 ;

- встановлювати камери відеоспостереження в ліфтах обох секцій будинку по АДРЕСА_2 ;

- передавати в користування (оренду) технічний поверх на відмітці - 2.250 по АДРЕСА_2 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що оспорюване рішення прийнято з порушенням діючого законодавства України, що порушує право позивачів на участь в управлінні будинком, розпорядженні спільним майном багатоповерхового будинку, право вільного проїзду та проходу до будинку, право на контроль за використанням внесків на управління будинком та охорону будинку, право на отримання звітів щодо використаних коштів згідно затвердженого кошторису.

За твердженнями заявника, якщо не зупинити виконання рішення про затвердження кошторису та встановлення щомісячного внеску співвласників на управління будинком у розмірі 9,86 грн з кожного квадратного метра та щомісячного внеску на організацію охорони і безпеки будинку у розмірі 225 грн з житлового/нежитлового, це може привести до неправомірного збирання (стягнення), використання грошей позивачів - співвласників будинку та неможливості повернення коштів позивачам.

Якщо не зупинити рішення в частині встановлення на в`їзді на прибудинкову територію шлагбауму, це може привести до ситуації, коли будь-яка особа зможе заволодіти земельною ділянкою, що належить київській громаді та установити свій порядок пропуску на цю територію. Встановлення шлагбауму заважає позивачам безперешкодному проїзду та проходу до будинку. Така ситуація підриває державну правову та правоохоронну систему, дає можливість окремим особам діяти протиправно.

Якщо не зупинити рішення про встановлення камер відеоспостереження в ліфтах, це приведе до марного витрачання коштів співвласників, та неможливості повернення цих коштів позивачам за встановлені камери.

Якщо не зупинити рішення про схвалення оплати за користування площею технічного поверху - 2,250, може привести до укладення договорів оренди (користування) технічним поверхом, обмежити доступ до технічного поверху будинку та загальнобудинкових комунікацій, неможливості розірванню укладених договорів.

При цьому, за доводами заявника, при зупиненні рішення загальних зборів в частині затвердження кошторису та встановлення щомісячних внесків на управління будинком у розмірі 9,86 грн та на охорону у розмірі 225 грн з приміщення, ОСББ не зазнає ніяких збитків, так як буде працювати на підставі старого кошторису, який був затверджено в 2019 році.

Щодо зупинення рішення загальних зборів в частині встановлення та закриття шлагбауму, камер відеоспостереження в ліфтах та схвалення передачі в користування технічного поверху будинку, то позивач вказує, що ОСББ не зазнає ніяких збитків та незручностей.

Відтак, заявник доводить доцільність вжиття заходів забезпечення позову у зв`язку з тим, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити виконання рішення, поновлення порушених прав та інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулися до суду.

Розглянувши подану заяву, суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

Згідно зі статтею 136 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з частиною 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Отже, забезпечення позову - це, по суті обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Водночас, якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Отже, в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 17.12.2018 у справі № 914/970/18.

Поряд з викладеним, вирішуючи питання про забезпечення позову та виходячи з приписів статей 13, 15, 74 ГПК України (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), господарський суд також має здійснити оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням зокрема того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову права цього учасника (відповідача), а відповідно чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу та яким чином.

Господарський суд відповідно до положень статті 86 ГПК України оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Наведена норма зобов`язує суд у кожному конкретному випадку оцінювати наявні докази в їх сукупності, з урахуванням повноти встановлення всіх обставин справи, необхідних для правильного вирішення спору.

Як вбачається із матеріалів справи, 23.06.2021 відбулись загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Глушкова 9-В», за наслідком чого прийнято рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Глушкова 9-В», яке оформлене Протоколом № 7.

Позивачі не погоджуються із зазначеним рішенням та вказують, що під час підготовки, проведення зборів, підрахунку результатів голосування допущені порушення закону, що привело до ухвалення неправомірного рішення, чим порушуються їх права.

Оскільки позивачі звернулися до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то у цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Наведену правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Крім того, саме існування очевидних ознак протиправності рішення, як стверджує позивач, не може бути єдиною підставою для забезпечення позову шляхом зупинення дії такого рішення, оскільки дана ознака є лише передумовою для такого забезпечення та повинна прийматись судом до уваги із врахуванням іншої підстави забезпечення позову - невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Визначаючи співмірність негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, суд виходить з того, що у випадку невжиття заявлених заходів на позивачів, як співвласників об`єднання буде покладено додатковий тягар у вигляді обов`язку зі сплати внесків у більшому розмірі. При цьому, у випадку задоволення позову й скасування оспорюваного рішення, у тому числі і з підстав порушення процедури його прийняття, яка є безумовною підставою для скасування такого рішення, сплачені позивачами кошти будуть зараховані як переплата, та вони будуть вільними від сплати внесків певний час.

Разом із цим, згідно ч. 13 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 № 2866-III, рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Аналогічні положення закріплено і в п. 4.16 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ГЛУШКОВА 9-В».

Враховуючи, що при під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, суд вважає, що заявлені заходи забезпечення є не співмірними із наслідками їх невжиття, оскільки в протилежному випадку судом буде здійснено втручання в діяльність ОСББ та порушено інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

Згідно з частиною першою статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Втручання у право власності повинно не лише переслідувати за фактами та у принципі «законну ціль» у «загальному інтересі», але також має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між вжитими заходами та метою, яку прагнули досягти будь-якими заходами, застосованими державною, у тому числі заходами, спрямованими на здійснення контролю за користуванням майном фізичною особою. Ця вимога виражена у понятті «справедливий баланс», який має бути встановлений між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Завдання досягти цього балансу відображено у структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції в цілому. У кожній справі, що стосується стверджуваного порушення цієї статті необхідно встановити, чи було покладено на відповідну особу непропорційний та надмірний тягар внаслідок втручання держави (рішення у справі «Хуттен-Чапська проти Польщі»).

Таким чином, твердження заявника з приводу того, що невжиття заходів до забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення у даній справі є необґрунтованими, а заходи забезпечення позову непропорційними меті їх застосування, що має наслідком відмову в задоволенні поданої ним заяви про забезпечення позову.

Керуючись статтями 140, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Комарова