ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2021р. Справа № 904/4998/21
За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги», м. Дніпро

До: Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня №4» Дніпровської міської ради, м. Дніпро

Про: стягнення 334 020, 91 грн.

Суддя Васильєв О.Ю.

ПРЕДСТАВНИКИ : не викликалися

СУТЬ СПОРУ :

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (позивач) звернувся з позовом до КНП «Міська клінічна лікарня №4» ДМР (відповідач) про стягнення 334 020, 91 грн. ( в т.ч.: 303 270, 52 грн. - основна заборгованість; 13 210, 96 грн. - пеня за прострочення оплати коштів за електроенергію; 14 498, 42 грн. - інфляційні втрати та 3 041, 01 грн. - 3% річних) заборгованості, що виникла внаслідок виконання відповідачем своїх зобов`язань зі своєчасної оплати поставленої позивачем електричної енергії за договором про закупівлю електричної енергії у постачальника універсальних послуг №004047-1/2020 від 01.04.20р. (укладеним між сторонами) за грудень 2020р.

Ухвалою від 07.06.21р. було відкрите провадження у справі №904/4998/21 за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ГПК України , без призначення судового засідання та виклику сторін - за наявними у ній матеріалами.

КНП «Міська клінічна лікарня №4» ДМР (відповідач) визнав позовні вимоги про стягнення основної заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 303 270, 52 грн.; зазначив, що прострочення оплати основної заборгованості викликане технічної неможливістю оплатити , оскільки кошти на відшкодування цих витрат є бюджетними та не були виділені відповідачу. Враховуючи відсутність його вини просив звільнити його від сплати нарахованої позивачем суми пені, інфляційних та 3% річних.

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (позивач) у відповіді на відзив просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, з підстав зазначених у позовній заяві.

КНП «Міська клінічна лікарня №4» ДМР (відповідач) своїм правом на надання заперечень на відповідь на відзив не скористалася.

Відповідно до вимог ст.248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку , але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Законом не надано право судді продовжити цей строк ( встановлений законом ). Однак, господарським судом під час розгляду даної справи враховано, що на підставі рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 та відповідно до положень статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215, від 25.03.2020 № 239, від 04.05.2020 № 343, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, з 12.03.2020 по 22.05.2020 на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 було внесено зміни до постанови від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», а саме: продовжено період карантину до 22.06.2020. В подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500 продовжено період карантину до 31.07.2020; постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 продовжено період карантину до 31.08.2020.; постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020р. № 760 продовжено період карантину до 31.10.2020р.; постановою Кабінету Міністрів України від 13.10.2020р. № 956 продовжено період карантину до 31.12.2020р.; постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020р. № 1236 продовжено період карантину до 28.02.2021р.; постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2021р. №104 продовжено період карантину до 30.04.2021р.; постановою Кабінету Міністрів України від 21.04.2021р. №405 продовжено період карантину до 30.06.2021р.; постановою Кабінету Міністрів України від 16.06.2021р. №611 продовжено період карантину до 31.08.2021р.; постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.21р. №855 продовжено період карантину до 01.10.2021р.; постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.21р. №981 продовжено період карантину до 31.12.2021р.

Стаття 27 Конституції України передбачає, що обов`язок держави - захищати життя людини.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Відповідно до п.4 ст. 11 ГПК України , суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Одночасно, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004)

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, в зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, в зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно з приписами ст.114 ГПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

встановив:

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» - суб`єкт господарювання, створений у результаті здійснення заходів з відокремлення згідно з пунктом 13 прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії».

Пунктом 13 Розділу XVII «Прикінцеві та Перехідні положення» встановлено, що суб`єкт господарювання, створений у результаті здійснення заходів з відокремлення з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам, у строк не пізніше ніж 12 місяців з дня набрання чинності цим Законом зобов`язаний в установленому порядку отримати ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії; упродовж двох років з 1 січня 2019 року такий електропостачальник, який отримав ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії виконує функції постачальника універсальних послуг на закріпленій території, яка визначається як область, міста Київ та Севастополь, Автономна Республіка Крим, на якій до відокремлення цровадив свою діяльність з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та постачання електричної енергії за регульованим тарифом вертикально інтегрований суб`єкт господарювання.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.06.2018р. № 429 ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» видано ліцензію з постачання електричної енергії споживачам.

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» у відповідності із Законом та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року постачає електричну енергію споживачам та виконує функції постачальника універсальних послуг на території Дніпропетровської області.

Відповідно до п. 1.2.8. ПРРЕЕ, постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, який розробляється постачальником універсальних послуг на основі Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг (додаток 6 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку.

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» було опубліковано договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг у газеті «Вісті Придніпров`я» від 06.11.2018 № 84 (1984), а також розміщено на офіційному веб-сайті.

В п. 13 Прикінцевих та перехідних положень Закону передбачено, що фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

Пунктом 1.2.15. ПРРЕЕ передбачено те, що для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв-приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). На роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами.

Пунктом 3.2.9. ПРРЕЕ передбачено, що споживач перед укладенням договору про постачання електричної енергії має обрати відповідну комерційну пропозицію та зазначити її у заяві-приєднані до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Така комерційна пропозиція є невід`ємним додатком до договору.

01.04.20р. між ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (постачальник) та КНП «Міська клінічна лікарня №4» ДМР (споживач) укладено договір № 004047-1/2020 про закупівлю електричної енергії у постачальника універсальних послуг, відповідно до умов якого постачальник універсальних послуг продає електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику універсальних послуг вартість використаної (купованої ) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору (п.1.2. договору).

Відповідно п. 2.3. договору, умови надання універсальних послуг споживачу визначаються комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору. Розрахунковим періодом за цим договором є календарний місяць (п. 4.13. договору).

Згідно п. 4.15. договору оплата розрахункового документа постачальника універсальних послуг за цим договором має бути здійснена споживачем у строки, визначені в розрахунковому документі, але не менше 5 робочих днів від дати отримання споживачем цього рахунка, або в строк визначений в комерційній пропозиції, прийнятій споживачем.

Відповідно до пп. 1 п. 5.2. договору споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього договору та пов`язаних з постачанням електричної енергії послуг, згідно з умовами цього договору.

Згідно п. 12.1. договору , він набирає чинності з дати його підписання сторонами та діє по 31.12.2020р., якщо інше не встановлено комерційного пропозицією , а в частині проведення розрахунків - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором. (п. 12.1. договору). (а.с.11-20).

01.04.20р. між сторонами було підписано комерційну пропозицію постачальника універсальних послуг ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» «Бюджетна закупівля» (Комерційна пропозиція), яка є додатком 2 до договору.

У п. 5.1. комерційної пропозиції зазначено, що оплата за спожиту електричну енергію має бути здійснена споживачем не пізніше, ніж на 5 робочий день після закінчення розрахункового періоду, не залежно від дати отримання розрахункового документу від Постачальника. У разі неодержання розрахункового документу, споживач самостійно оформляє платіжні документи та здійснює оплату на їх підставі у строки передбачені умовами даного розділу.

В п.6.1. комерційної пропозиції сторони узгодили , що за внесення платежів, передбачених умовами договору, з порушенням термінів, визначених цією комерційною пропозицією, споживач сплачує постачальнику універсальних послуг пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати, нарахованої протягом всього періоду прострочення зобов`язання, та 3% річних від суми боргу; сума боргу сплачується споживачем з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь період прострочення; санкції сплачуються споживачем на розрахунковий рахунок для оплати пені, вказаний у розрахунковому документі на оплату відповідної санкції. (а.с.21-23).

Додатковою угодою до договору від 30.11.2020р. встановлено ціну за електричну енергію з 01.12.2020 р., за якою споживач розраховується з постачальником універсальних послуг, а саме - 2 грн. 85246 коп., у тому числі ПДВ 0 грн. 47541 коп. за 1 кВт-год. (а.с.27).

З матеріалів справи вбачається, що позивач свої зобов`язання за вищезазначеним договором виконав належним чином поставив відповідачу електричну енергію на загальну суму 635 194, 34 грн. ( в грудні 2020р.), що не заперечується відповідачем; та виставив рахунок на оплату (а.с.37). Однак відповідач в порушення прийнятих на себе зобов`язань за договором вищезазначені послуги у повному обсязі не оплатив (сплачено лише 331 923, 82 грн.); у зв`язку з чим (згідно наданого позивачем розрахунку) за ним рахується заборгованість в розмірі 303 270, 52 грн. ( а.с.36). Окрім того, позивач відповідно до п.6.1. комерційної пропозиції та приписів ст. 625 ЦК України нарахував відповідачу: 13 210, 96 грн. - пені за прострочення оплати коштів за електроенергію; 14 498, 42 грн. інфляційних втрат та 3 041, 01 грн. - 3% річних (а.с.5.7).

Судом здійснено перевірку розрахунку позивача пені, інфляційних втрат та 3% річних, порушень не виявлено. На час прийняття рішення у справі відповідачем доказів погашення заборгованості ( з урахуванням пені та 3% річних) не надав. Таким чином, загальна сума грошових коштів, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача , складає 334 020, 91 грн.

Статтею 714 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язаний оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

У відповідності із ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться ( ст.526 ЦК України ).

Згідно ч.3-4 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

За перелічених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог, що відповідно є підставою для задоволення позову у повному обсязі. Одночасно, суд не вбачає достатньо правових підстав для звільнення відповідача від сплати пені, інфляційних втрат та 3% річних за порушення строків оплати поставленої електричної енергії (оскільки не виділення коштів з державного бюджету на оплату існуючої заборгованості перед позивачем не є правовою підставою для звільнення відповідача від відповідальності за порушення строку виконання своїх договірних зобов`язань перед позивачем).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.13, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 130, 178, 233, 238, 240, 241, 247-252 ГПК України, господарський суд , -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з відповідача - Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня №4» Дніпровської міської ради (49012, м. Дніпро, вул. Ближня, буд. 31; ) на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» (49044, м. Дніпро, вул. Моссаковського Володимира, буд.7; ): 303 270, 52 грн. заборгованості; 13 210, 96 грн. - пені за прострочення оплати; 14 498, 42 грн. - інфляційних втрат; 3 041, 01 грн. - 3% річних та 5 010, 31 грн. - витрат на сплату судового збору.

Видати відповідний наказ після набрання рішенням чинності.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України рішення складено та підписано без його проголошення 06.10.2021р.

Відповідно до вимог ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно до вимог ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення . Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду , зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення .

Відповідно до вимог ст. 257 ГПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції .

Суддя Васильєв О.Ю.