УХВАЛА
м. Київ

11.10.2021Справа № 910/7951/21
Суддя Мудрий С.М., розглянувши

зустрічну позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс"

до військової частини НОМЕР_1

про стягнення боргу та визнання недійсними односторонніх правочинів

ВСТАНОВИВ:
До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 до товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс, товариства з обмеженою відповідальністю Альянс ДС про стягнення заборгованості в розмірі 2 717 470,95 грн., а саме:

- стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс суму заборгованості у вигляді оплачених, але не виконаних робіт за договором підряду від 10.05.2019 №82/19 у розмірі 2 207 919,30 грн., штрафні санкції у вигляді пені за порушення строків виконання робіт у розмірі 273 062,71 грн. та штрафу у розмірі 214 295,08 грн. за прострочення виконання робіт понад 30 календарних днів,

- стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Альянс ДС суму заборгованості у вигляді оплачених, але неякісно виконаних робіт за договором на виконання робіт із технічного нагляду від 21.05.2019 №83/19 у розмірі 18 494,88 грн., штрафні санкції у вигляді штрафу за підтвердження обсягу робіт, що не виконувались в розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт у сумі 3 698,98 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/7951/21 повернуто без розгляду позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс, товариства з обмеженою відповідальністю Альянс ДС про стягнення заборгованості в розмірі 2 717 470,95 грн., разом з доданими до неї документами.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2021 ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 про повернення позовної заяви у справі №910/7951/19 скасовано та передано справу на розгляд до Господарського суду міста Києва.

29.07.2021 матеріали справи № 910/7951/21 надійшли до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2021 вищевказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення її недоліків з дня вручення цієї ухвали.

25.08.2021 до канцелярії суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків (на виконання вимог ухвали Господарського суду м. Києва від 03.08.2021 по справі №910/7951/21) з доданими документами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 05.10.2021.

04.10.2021 на адресу суду від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

05.10.2021 через канцелярію суду відповідач подав відзив на позов та зустрічну позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 відкладено підготовче судове засідання у справі на 02.10.2021р.

Так, в зустрічному позові товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс просить суд:

- односторонній правочин, вчинений військовою частиною НОМЕР_1 , а саме розірвання договору підряду № 82/19 від 10.05.2019 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 №350/157/687, визнати недійсним,

- односторонній правочин, вчинений військовою частиною НОМЕР_1 , а саме розірвання договору підряду №36/20 від 31.07.2020 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк. Коригування», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 №350/157/688, визнати недійсним,

- стягнути з військовою частиною НОМЕР_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс:

- 1 799 235,04 грн. боргу за виконані підрядні роботи за договором підряду №36/20 від 31.07.2020 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк. Коригування»,

- 35 800,00 грн. боргу за оплачені проектні роботи ПП «Інторенерго» за договором №11 від 22.04.2021,

- 129 490,00 грн. забезпечення виконання договору про закупівлю № 82/19 від 10.05.2019 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк», та 34 007,89 грн. витрат зі сплати судового збору.

Частиною 2 статті 173 Господарського процесуального кодексу України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Враховуючи різні предмети заявлених вимог та їх підстави виникнення; докази, які підлягають дослідженню для встановлення правовідносин сторін, а також встановлення наявності порушення прав позивача зі сторони відповідача, сумісний розгляд заявлених позовних вимог ускладнить розгляд справи по суті та з`ясуванню всіх обставин справи.

При цьому, для всебічного розгляду справи, суду необхідно буде здійснювати окремі процесуальні дії щодо встановлення та дослідження доказів окремих позовних вимог, на які посилається позивач у позовній заяві, що утруднить та призведе до затягування вирішення спору.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що позивачем за зустрічним позовом усупереч ст. 173 ГПК України об`єднано в одній позовній заяві декілька позовних вимог, не пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, і вимоги не є основними та похідними позовними вимогами, тому підстав для їх об`єднання з власної ініціативи суд не вбачає.

Позивачем за зустрічним позовом клопотання про об`єднання вимог у позові також не заявлялося, та окремо від позову не подавалося.

Відповідно до ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог.

Також, суд зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише до винесення судом першої інстанції рішення за первісним позовом. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення

первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Враховуючи те, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, вони не є взаємопов`язаними.

Суд звертає увагу на те, що задоволення зустрічного позову не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. Задоволення зустрічного позову не тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.
Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Суд прийшов до висновку, що зустрічна позовна заява не пов`язана з розглядом первісного позову, що свідчить про відсутність підстав для розгляду її спільно з первісним позовом у справі № 910/7951/21, в зв`язку з чим зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Разом з тим, заявник не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Керуючись ст.ст. 173, 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:
1. Зустрічну позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельний Альянс до військової частини НОМЕР_1 про стягнення боргу та визнання недійсними односторонніх правочинів та додані до неї матеріали повернути заявнику.

2. Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.М. Мудрий