ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" вересня 2021 р. Справа№ 910/8306/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Остапенка О.М.

Копитової О.С.

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021

у справі №910/8306/20 (суддя Омельченко Л.В.)

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність боржника фізичної особи

за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 22.09.2021

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.07.2020 було відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , уведено процедуру реструктуризації боргів боржника - фізичної особи ОСОБА_1 , призначено керуючим реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Савченка Богдана Григоровича.

Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» подано клопотання про закриття провадження у справі на підставі рішення зборів кредиторів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 провадження у справі № 910/8306/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 закрито.

Ключовим мотивом ухвали є:

- невідповідність плану реструктуризації боргів боржника вимогам КзПБ фактично свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів боржника, передбачена Кодексом, не виконується.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 та передати справу на розгляд до суду першої інстанції.

Ключовим аргументом скарги є:

- судом без жодного обґрунтування визнано факти належності боржнику на праві власності об`єктів інтелектуальної власності, рухомого майна, обставини ведення боржником незареєстрованої підприємницької діяльності;

- боржником подавався проект плану реструктуризації боргів боржника.

Від арбітражного керуючого Савченка Богдана Григоровича надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Ключовим аргументом відзиву є:

- суд необґрунтовано прийшов до висновку, що у поданих ОСОБА_1 деклараціях про майновий стан зазначена недостовірна інформація.

Від АТ КБ «Приватбанк» надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Ключовим аргументом відзиву є:

- у поданих ОСОБА_1 деклараціях про майновий стан зазначена недостовірна інформація, що є підставою для закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи.

Від АТ КБ «Приватбанк» надійшли письмові пояснення щодо недостовірності наданих боржником у деклараціях відомостей.

Від АТ КБ «Приватбанк» надійшли додаткові письмові пояснення.

Ключовим аргументом пояснень є:

- скаржник допустив неповноту та недостовірність інформації про майно, доходи та витрати.

Від боржника надійшли схематичне бачення, відповідно до якого боржник вважає, що матеріали справи не містять інформації, що декларація про майновий стан боржника містить неповну або недостовірну інформацію.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Полякова Б.М., суддів - Верховець А.А., Остапенка О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20, справу призначено до розгляду на 14.04.2021.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Полякова Б.М. на лікарняному, розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021, призначений на 14.04.2021 - не відбувся.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2021 призначено до розгляду в судовому засіданні справу №910/8306/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 на 12.05.2021.

Розпорядженням керівника апарату від 11.05.2021 у зв`язку з перебуванням суддів Верховця А.А. та Остапенка О.М., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустках призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.05.2021 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Гарник Л.Л., Копитова О.С.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.05.2021 розгляд справи №910/8306/20 відкладено на 30.06.2021. Визнано явку представників АТ КБ "Приватбанк", АТ "Таскомбанк", АК Савченко Б.Г. обов`язковою.

Розпорядженням керівника апарату від 29.06.2021 у зв`язку з перебуванням суддів суддів Гарник Л.Л. та Копитової О.С., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустках призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.06.2021 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Отрюх Б.В., Сотніков С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2021 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді: Отрюх Б.В., Сотніков С.В. Вирішено здійснювати розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 по суті спочатку.

В судовому засіданні 30.06.2021 колегія суддів оголосила перерву у розгляді справи до 04.08.2021.

Розпорядженням керівника апарату від 02.08.2021 у зв`язку з перебуванням суддів Сотнікова С.В. та Отрюха Б.В., які не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустках призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.08.2021 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Остапенко О.М., Копитова О.С. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019.

Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.08.2021 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді: Остапенко О.М., Копитова О.С. вирішено здійснювати розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 по суті спочатку. Розгляд справи №910/8306/20 відкладено на 22.09.2021. Визнано явку боржника ОСОБА_1 обов`язковою.

В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Як вбачається з матеріалів справи та вставлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 разом з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність було подано декларації про майновий стан боржника (а.с. 19-32), які містили неповну та недостовірну інформацію. При цьому арбітражний керуючий Савченко Б.Г. вказував на те, що в деклараціях відсутні будь-якім неточності. І тільки після доведення кредитором АТ Комерційний банк «ПриватБанк» в засіданні місцевого суду про наявність прихованих доходів, боржник вніс виправлення до декларації про майновий стан.

Також з матеріалів справи вбачається, що Господарським судом міста Києва від 20.07.2020, відповідно до п.8 ч. 5 ст. 119 КзПБ, було встановлено тримісячний строк для підготовки та подання плану реструктуризації боргів боржника.

Проте, боржником протягом встановленого ухвалою строку, а в цілому 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не було виконано доручення суду та не подано плану реструктуризації боргів боржника.

За таких обставин, у зв`язку з неможливістю розгляду кредиторами дійсного та реального плану реструктуризації боргів боржника, зборами кредиторів 20.11.2020 (а.с. 8-16 Т 4) було прийнято рішення про звернення до суду з клопотанням про закриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

У зв`язку з чим, місцевий господарський суд, відповідно до приписів ч. 8 ст. 123 КзПБ, закрив провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи.

Колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про те, що провадження у справі підлягає закриттю, з огляду на таке.

Фізична особа ОСОБА_1 вважав, що проект плану реструктуризації боргів боржника, який додано до заяви боржника про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (а.с. 16-17 Т1), може бути розглянуто на зборах кредиторів. Проте, як правильно зазначив суд першої інстанції, зазначений проект, в супереч ст. 124 КзПБ, не містив: інформацію про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); інформацію про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів; розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні.

В судових засіданнях апеляційного суду сторонами було підтверджено, що ні боржник, ні арбітражний керуючий іншого дійсного та реального плану реструктуризації боргів ОСОБА_1 на розгляд зборів кредиторів не подавали.

Колегія наголошує, що законодавець визначив саме процедуру реструктуризації боргів як пріоритетну, яка є найбільш оптимальним варіантом закінчення справи про неплатоспроможність як для фізичної особи боржника, так і для кредиторів, оскільки там відбувається відновлення платоспроможності та більш повно погашаються борги боржника. І тільки за умови добросовісності громадянина, інститут неплатоспроможності фізичної особи може стати дієвим механізмом. При цьому для боржника-фізичної особи він дозволить зберегти та акумулювати активи для відновлення платоспроможності, а для кредитора - стане гарантією повернення заборгованості.

Колегія суддів вказує, що метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому, такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли має місце фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.

У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Таким чином, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду висловленою у постанові від 25.08.2021 у справі № 925/473/20.

Як, вже було зазначено вище, боржником в даній справі не було надано на розгляд зборів кредиторів плану реструктуризації боргів боржника.

Крім того, в судових засіданнях представник боржника вказував на те, що КзПБ є соціальним законом покликаний поліпшити положення боржника, у зв`язку з чим просив місцевий суд за своєю ініціативою перейти до іншої стадії провадження, а саме до ліквідаційної процедури.

Колегія суддів зауважує, що суд за власною ініціативою може прийняти рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника, лише за умови добросовісного виконання боржником своїх обов`язків та якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КзПБ).

Колегія суддів наголошує, що у справах про неплатоспроможність фізичних осіб існує ризик ігнорування боржниками мети і завдань процедури реструктуризації боргів, що може полягати у не розробленні та не поданні на розгляд кредиторам проекту плану реструктуризації, надання фіктивного (зазначення вигаданих розмірів сум погашення чи інших відомостей) та невиконуваного плану реструктуризації, який не відповідатиме вимогам ст. 124 КзПБ, пасивній участі боржника в цій процедурі.

Така поведінка може пояснюватись прагненням боржників спонукати кредиторів до відхилення такого плану (не прийняття рішення щодо його схвалення зборами кредиторів), що зі спливом 120 днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 130 КзПБ) створює формальні підстави для переходу в процедуру погашення боргів.

Колегія суддів ще раз наголошує на тому, що в визначений ухвалою суду від 20.07.2020 тримісячний строк, скаржником не було надано на розгляд кредиторів реального та обґрунтованого проекту плану реструктуризації, а отже мета процедури реструктуризації боргів, передбачена КУзПБ, не виконувалася. Та боржник неодноразово наголошував на тому, що просить суд з власної ініціативи перейти до наступного етапу процедури неплатоспроможності, а саме до процедури погашення боргів.

Що є самостійною підставою для закриття провадження у справі.

Відповідно до висновку Верховного Суду, що міститься у постанові від 25.08.2021 у справі № 925/473/20 та в силу вимог ст. 236 ГПК України є обов`язковим для врахування нижчими інстанціями, у випадку неподання до господарського суду протягом трьох місяців погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.

З огляду на вищенаведене, а саме небажання ОСОБА_1 розробити реальний та обґрунтований проект плану реструктуризації його боргів, який можна подати для схвалення зборів кредиторів, та вчинення боржником дій, спрямованих на перешкоджання проведенню стосовно нього попередньої процедури (реструктуризації боргів), свідчить про недобросовісність боржника, й вказує на бажання останнього перейти до іншої процедури (погашення боргів) у провадженні про неплатоспроможність фізичної особи.

Тобто, боржник вчиняє дії, спрямовані на перешкоджання проведення стосовного нього процедури неплатоспроможності.

За викладених обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого та правомірного висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі № 910/8306/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 з огляду на приписи ч. 11 ст. 126 КзПБ.

Керуючись ст.ст. 2, 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 253-255, 269, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 у справі №910/8306/20 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржникa.

4. Справу №910/8306/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді О.М. Остапенко

О.С. Копитова

Повний текст складено 11.10.2021 (у зв"язку із перебуванням судді Копитової О.С. з 04.10.2021 по 08.10.2021 у відпустці).