УХВАЛА

м. Київ

01.10.2021Справа № 910/2384/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Кучеренко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи №910/2384/21

За позовом ОСОБА_1

до Державного реєстратора Грицай Наталії Володимирівни Київської філії комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт»

до ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД»

про визнання протиправним та скасування запису в ЄДР

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: не з`явився;

від відповідача-3: не з`явився;

від третьої особи: Сидоренко І.О.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до державного реєстратора Грицай Наталії Володимирівни Київської філії Комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації» (далі - відповідач) про визнання противоправним та скасування запису в ЄДР №0077137 від 08.08.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що державний реєстратор Грицай Н.В. незаконно вніс зміни до ЄДР та здійснив державну реєстрацію новоутвореної шляхом заснування юридичної особи - ТОВ «Українсько-канадське Підприємство «Рентал Естейт», засновник - ОСОБА_1 , оскільки державна реєстрація товариства відбулася без участі та волевиявлення позивача, що і стало підставою звернення до суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 відкрито провадження у справі №910/2384/21 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

13.04.2021 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» надійшла заява про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, яка обґрунтована тим, що до статутного капіталу даного товариства внесено нерухоме майно, право власності на яке набуто на підставі договору купівлі-продажу між засновником Товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» в особі ОСОБА_1

13.04.2021 від відповідача-1 надійшли заяви про визнання позовних вимог, відповідно до яких просить ухвалити рішення про задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні 13.04.2021 оголошено перерву до 16.04.2021.

В судовому засіданні 16.04.2021 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 ГПК України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про залучення до участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю «Віва-Інвест ЛТД» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та відкладення підготовчого засідання.

17.05.2021 через відділ діловодства суду від третьої особи надійшли пояснення по суті спору, в яких заперечує проти заявлених вимог, з огляду на те, Грицай Н.В. не може бути відповідачем у даній справі, оскільки у відповідності до п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» не відповідає вимогам, які встановлені для державного реєстратора, а саме у неї немає закінченої середньої освіти та не перебуває (не перебувала) у трудових відносинах з Київською філією комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації». Окрім того, вказує на те, що спір відповідає ознакам корпоративного тоді коли наявний спір між учасниками юридичної особи або спір учасників з юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР, а, в даному випадку, з огляду на суб`єктний склад учасників даної справи спір не є корпоративним.

07.06.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про залучення у справу співвідповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» та фізичної особи ОСОБА_2 , оскільки даний спір є корпоративним, а позовні вимоги направлені на зміну прав та обов`язків єдиного учасника товариства та самого товариства, що створене внаслідок запису в ЄДР, який оспорюється.

07.06.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, відповідно до якої просить доповнити позов додатковою вимогою про припинення Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» шляхом ліквідації, з призначенням ліквідатором Мельника А.П .

Також, 07.06.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшли заперечення на письмові пояснення третьої особи, в яких зазначено, що Грицай Н.В. було отримано ідентифікатори доступу державного реєстратора до державних реєстрів, а тому вона має статус державного реєстратора, а те, що вона передала власні ідентифікатори доступу державного реєстратора третім особам для вчинення від її імені реєстраційних дій, має склад кримінального правопорушення. При цьому, вказує на безпідставність посилання третьої особи на рішення у справі №910/15013/18, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» від 07.08.2018, оскільки ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2019 вказане рішення суду визнано нечинним та закрито провадження у справі.

07.06.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про призначення експертизи щодо підписів від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у копії протоколу загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» від 07.08.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.06.2021 клопотання позивача про залучення до участі у справі співвідповідачів задоволено, залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» в якості відповідача-2 та ОСОБА_2 в якості відповідача-3, відмовлено у прийнятті заяв державного реєстратора Грицай Наталі Володимирівни Київської філії комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації» про визнання позову.

27.07.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення висновку експерта Української експертної компанії №72 від 16.07.2021 щодо почеркознавчої експертизи копії протоколу загальних (установчих) зборів учасників ТОВ «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» від 07.08.2018, здійсненого на підставі звернення позивача.

В судовому засіданні 27.07.2021 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 ГПК України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про відмову в задоволенні заяви позивача про зміну предмету позову та відкладення підготовчого засідання.

05.08.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення висновку експерта Експертно-дослідної служби України №745/07/2021 від 28.07.2021 за результатами проведення почеркознавчої експертизи копії протоколу загальних (установчих) зборів учасників ТОВ «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт», здійсненого на підставі звернення позивача.

В судовому засіданні 06.08.2021 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 ГПК України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про відмову в задоволенні клопотання позивача про призначення у справі судової експертизи, задоволення клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з чим підготовче засідання відкладено до 13.08.2021.

Підготовче засідання 13.08.2021 не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.08.2021 підготовче засідання призначено на 07.09.2021.

В судовому засіданні 07.09.2021, виходячи з того, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи для розгляду по суті на 17.09.2021.

В судовому засіданні 17.09.2021 судом задоволено клопотання позивача про відкладення розгляду справи та у відповідності до приписів статті 216 Господарського процесуального кодексу України відкладено розгляд справи на 01.10.2021. При цьому, визнано явку позивача обов`язковою та роз`яснено наслідки неявки в судове засідання на виклик суду.

30.09.2021 через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

В судове засідання 01.10.2021 з`явився представник третьої особи; представники позивача та відповідачів у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час, місце та дату розгляду справи повідомлені належними чином.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд дійшов такого висновку.

Пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

При цьому, частиною 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, зокрема, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (частина 2 статті 177 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті, здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно з частиною 2 статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 201 ГПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. Секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання в порядку, передбаченому цим Кодексом. З оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Отже, вищевказаними нормами чітко визначений момент початку розгляду справи по суті, а саме з моменту оголошення головуючим судового засідання з розгляду справи по суті відкритим.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11.11.2020 у справі №912/2751/16 та від 29.11.2018 у справі №910/22824/17.

В судовому засіданні 07.09.2021, суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи для розгляду по суті на 17.09.2021 і 17.09.2021 судом відкрито судове засідання для розгляду справи по суті.

Позаяк, заява ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду надійшла до суду 30.09.2021, про що свідчить штемпель відділу діловодства суду з відповідною датою прийняття, а відтак вона залишається без розгляду як така що подана після відкриття судового засідання для розгляду справи по суті.

При цьому, дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позивач не з`явився у судове засідання.

Положеннями статті 13 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Положеннями статті 46 ГПК України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених приписами статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Як вже було зазначено судом, у судовому засіданні 07.09.2021 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження та призначення справи для розгляду по суті на 17.09.2021. В судовому засіданні 17.09.2021 клопотання позивача про відкладення розгляду справи задоволено; відкладено судове засідання на 01.10.2021 та визнано явку позивача обов`язковою.

Приписами частини четвертої статті 202 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведені положення статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Суд наголошує на тому, що в судовому засіданні 17.09.2021 задоволено клопотання позивача про відкладення судового засідання. При цьому, ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2021 визнано явку позивача обов`язковою та роз`яснено про наслідки нез`явлення у судове засідання.

Однак явку свого представника у судове засідання призначене на 01.10.2021 позивач не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив. Жодних клопотань чи заяв про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не надходило.

Тоді як, позивач є ініціатором судового процесу, тому, насамперед він має активно, не зловживаючи, використовувати свої процесуальні права та виконувати обов`язки, визначальним серед яких є забезпечення представництва власних інтересів під час розгляду спору у суді, і наведені норми процесуального права є своєрідною формою відповідальності позивача у разі його неналежної поведінки. На відміну від відповідача позивач завжди знає про ініційоване ним судове провадження, а отже, може дізнаватись про ухвалені судові рішення та призначені судові засідання у справі, у тому числі з використанням відкритих даних вебпорталу «Судова влада України», та вчасно повідомити суд про причини своєї неявки, заявити відповідні клопотання, подати докази чи заяву про розгляд справи за своєї відсутності тощо.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

При цьому, нез`явлення позивача в судові засідання при розгляді справи по суті на виклик суду перешкоджає проведенню відповідних судових процедур, зокрема, вступне слово (стаття 208 Господарського процесуального кодексу України), з`ясування обставин справи (стаття 209 Господарського процесуального кодексу України), а подання ним заяви про залишення позову без розгляду під час розгляду справи по суті додатково підтверджує відсутність в нього наміру брати участь у судових засіданнях.

За таких обставин, оскільки позивач на виклик суду у судове засідання не з`явився, хоча завчасно та належним чином був повідомлений про день і час судового засідання та не повідомив суд про причини своєї неявки і від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, що перешкоджає вирішенню спору та подальшому розгляду справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Зважаючи на те, що позов у даній справі залишено без розгляду у зв`язку з нез`явленням позивача на виклик суду в судове засідання, то сплачений ним за розгляд позову судовий збір не повертається.

Керуючись статтями 2, 4, 14, 15, 42, 120, 202, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного реєстратора Грицай Наталії Володимирівни Київської філії комунального підприємства Березанської сільської ради Біляївського району Одеської області «Центр реєстрації», Товариства з обмеженою відповідальністю «Українсько-канадське підприємство «Рентал Естейт» та до ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування запису в ЄДР залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 01.10.2021 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.10.2021.

Суддя Т.В. Васильченко