ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" жовтня 2021 р. м. Київ Справа№ 911/972/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання) апеляційну скаргу Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області

на рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 (повний текст складено 23.06.2021)

у справі №911/972/21 (суддя Подоляк Ю.В.)

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Мепал Проект»

до Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області

про стягнення 112 180,86 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мепал Проект» (далі по тексту - позивач) звернулося до Господарського суду Київської області із позовом до Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області (далі по тексту - відповідач) про стягнення 109 000,00 грн основного боргу за виконані роботи, 662,96 грн 3 % річних, 2 517,90 грн інфляційних втрат та 2 270,00 грн судового збору.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на порушення відповідачем умов Договору №24/03 від 24.03.2020 в частині оплати за виконані роботи згідно акту здачі-прийняття №1 від 15.07.2020. Також позивач нарахував відповідачу 662,96 грн 3 % річних та 2 517,90 грн інфляційних втрат на підставі ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК).

Рішенням Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 позов задоволено повністю. Стягнуто з Гірської сільської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мепал Проект» 109 000,00 грн основного боргу, 2 517,90 інфляційних втрат, 662,96 грн 3% річних, 2 270,00 грн витрат по сплаті судового збору.

Ухвалюючи вказане рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність факту прийняття відповідачем виконаних позивачем передбачених договором робіт, про що свідчить акт здачі-прийняття від 15.07.2020 № 1 на суму 109 000,00 грн, який підписаний в двохсторонньому порядку повноважними представниками сторін без будь яких застережень і зауважень, підписи яких скріплені печатками позивача і відповідача, в якому вказано, що позивачем виконано 100% робіт по договору, проектна документація задовольняє вимогам договору та відповідач немає претензій до позивача, а тому відповідач зобов`язаний сплатити позивачу встановлену ціну після завершення усіх робіт в порядку, встановленому договором. Також суд першої інстанції визнав обґрунтованими позовні вимоги позивача про стягнення 3% річних та інфляційних втрат та встановив, що їх розрахунок є арифметично вірним, відповідає обставинами справи та нормам законодавства.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням суду першої інстанції, Гірська сільська рада Бориспільського району Київської області (далі по тексту - апелянт) звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги відповідач посилається на те, що позивачем не у повному обсязі виконані роботи, а саме без врахування вимог пункту 12 завдання на проектування, яке є додатком до Договору, зокрема встановити постаменти передбачивши вшанування загиблих в період громадської війни, жертв голодомору, в період ІІ світової війни, воїнів-інтернаціоналістів, учасників ліквідації аварії на ЧАЕС, героїв майдану, загиблих у зоні АТО та зоні участі ООС (при розташуванні постаментів передбачити встановлення нових), провести аналіз прізвищ зазначених на існуючому меморіалі. З урахуванням п. 2.3 Договору для здійснення розрахунку необхідні технічне завдання, кошторис та акт здачі-приймання виконаних робіт, проте зазначеному суд першої інстанції не надав оцінки, що призвело до ухвалення рішення, яке, на переконання апелянта, підлягає скасуванню.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 21.07.2021 апеляційну скаргу Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області у справі №911/972/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Владимиренко С.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2021 витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/972/21. Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021у справі №911/972/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.08.2021 задоволено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 та поновлено Гірській сільській раді Бориспільського району Київської області зазначений строк. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21. Зупинено дію рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання). Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 27.08.2021.

16.08.2021 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшов письмовий відзив позивача на апеляційну скаргу відповідача, за яким останній просить апеляційний суд залишити рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 без змін, а апеляційну скаргу Гірської сільської ради залишити без задоволення, посилаючись на те, що згідно накладної приймання-передачі документації від 14.07.2020 відповідач передав позивачеві проектно-кошторисну документацію, а 15.07.2020 між сторонами був підписаний відповідний акт здачі-прийняття №1 проектної документації, в якому зафіксовано: виконання позивачем 100% робіт за Договором, що складає 109 000,00 грн; проектна документація відповідає вимогам Договору, Замовник не має претензій до виконавця. Крім того, проектна документація пройшла незалежну експертизу та 14.07.2020 виконавець надав позитивний експертний звіт щодо розгляду документації (№13/20-07/20/А від 13.07.2020.

Згідно ч. 10 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК) апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 837 ЦК за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Статтею 887 ЦК визначено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

24.03.2020 між Гірською сільською радою (далі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мепал Проект» (далі - Виконавець) укладено Договір № 24/03 (далі - Договір), за умовами якого Виконавець зобов`язався виконати за завданням Замовника, а Замовник зобов`язався прийняти та оплатити наступну роботу: з розробки проектно-кошторисної документації «Реконструкція меморіалу пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора, Бориспільського району, Київської області. Код ЖК 021:2015-71320000-7 - Послуги з інженерного проектування (п. 1.1 Договору). (а.с. 5-7).

Згідно п. 1.2 Договору результатами робіт за цим договором є проектно-кошторисна документація.

У пункті 1.3 Договору Виконавець зобов`язався виконати передбачені договором роботи відповідно до затвердженого в установленому порядку кошторису і здати Замовнику в терміни, встановлені календарним графіком. Роботи виконуються відповідно до затвердженого календарного графіку, який є невід`ємною частиною договору (п. 1.4 Договору).

Відповідно до 1.5 Договору Виконавець за даним договором є Замовником експертизи проектно-кошторисної документації відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Виконання робіт здійснюється після отримання від Замовника за актом приймання-передачі вихідних даних, необхідних характеристик та іншої інформації щодо об`єкту, в тому числі технічних умов, затвердженого Замовником завдання на проектування. Завдання на проектування розробляється проектувальником та затверджується Замовником. Завдання на проектування, в разі необхідності, може бути уточнено під час виконання робіт (п.п.1.7, 1.8 Договору).

Згідно з п. 2.1 договору вартість робіт за цим Договором визначається на підставі ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості проектних робіт та експертизи проектів будівництва» та становить: 109 000,00 грн., без ПДВ.

У відповідності до п. 2.3 Договору розрахунок за виконані роботи буде здійснюватися на підставі технічного завдання, кошторису та акту здачі-приймання виконаних робіт. Розрахунки Замовник зобов`язується здійснити на підставі актів виконаних робіт протягом 120 робочих днів з дня підписання відповідного акту виконаних робіт. У разі затримки оплати Замовник, як бюджетна державна установа (відсутність коштів на розрахунковому рахунку), зобов`язується провести оплату виконання послуг на протязі 14 днів з дня надходження коштів на рахунок.

Підписання остаточного акту здачі-приймання виконаних робіт здійснюється після отримання експертного звіту щодо розгляду проектної документації від експертної організації (п. 2.4 Договору).

Згідно з п. 3.3 Договору Виконавець зобов`язаний виконати своїми силами і засобами, або із залученням субпідрядника вказаний в технічному завданні обсяг робіт якісно та в строк до 15.12.2020.

Відповідно до п. 3.6 Договору після закінчення проведення робіт Виконавець передає Замовнику проект у 4-х примірниках та на електронному носії, акт здачі-приймання виконаних робіт. Замовник зобов`язаний в строк 10 календарних днів затвердити акт здачі-приймання виконаних робіт. У разі наявності зауважень щодо наданих результатів замовник має право вимагати від виконавця усунення таких недоліків у 5-ти денний строк і лише після цього в 2-х денний строк підписати акт здачі-приймання виконаних робіт (п. 3.7 Договору).

Договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2020, але в будь-якому випадку до повного виконання свої зобов`язань обома сторонами за даним Договором.

В Додатках до Договору сторони погодили: завдання на проектування; договірну ціну 1 на розробку проектно-кошторисної документації; кошторис № 1 на розробку проектно-кошторисної документації; кошторис № 2 на розробку проектно-кошторисної документації; кошторис № 3 на розробку проектно-кошторисної документації; календарний план на розробку проектно-кошторисної документації; план фінансування робіт.(а.с. 8-16).

Між сторонами у справі затверджено та погоджено титул об`єкта будівництва у 2020 році. (а.с. 17).

Додатковою угодою №1 погодження строків виконання за Договором сторони погодили продовження строку виконання зобов`язань на серпень 2020 рік, саме до 31.08.2020. (а.с. 18).

14.07.2020 між сторонами підписано накладну приймання-передачі документації, за якою позивач передав відповідачу документацію пояснювальну записку. Архітектурно-будівельні рішення; електротехнічні постачання. Зовнішнє електроосвітлення. Генеральний план. Проект організації будівництва. Кошторис. Експертний звіт. В накладній вказано, що вона не підтверджує факт приймання робіт, а підтверджує кількість та комплектність переданих матеріалів. (а.с. 19).

Згідно акта здачі-прийняття №1 від 15.07.2020 Виконавцем виконано 100 % робіт по Договору, що складає 109 000,00 грн. Проектна документація задовольняє вимогам Договору, Замовник не має претензій до Виконавця. Розробка проектно-кошторисної документації «Реконструкція меморіал пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора Бориспільського району Київської області. Код ДК 021:2015-71320000-7-Послуги з інженерного проектування. (а.с. 20).

Листом від 26.08.2020 №2608/20-21 позивач просив відповідача оплатити виконані роботи на суму 109 000,00 грн. (а.с. 139).

Листом від 08.12.2020 №0812/20-34 позивач повторно звернувся до відповідача щодо вирішення питання оплати виконаних робіт з розробки проектно-кошторисної документації «Реконструкція меморіал пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора Бориспільського району Київської області у сумі 109 000,00 грн. (а.с. 21).

Листом від 29.12.2020 №2663-02-20-20 відповідач повідомив позивача про наявність недоліків по розробленому позивачем проекту та необхідності їх усунення, після чого відбудеться оплата за виконані роботи. (а.с. 60).

Відповідно до ч. 1 ст. 854 ЦК якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 889 ЦК замовник зобов`язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом.

Відповідач листом від 17.09.2020 №1878-02-20-20 повідомив позивача про те, що в порушення до основних даних та вимог, що зазначені в завданні на проектування розроблений Вами проект не містить даних, як про проведений аналіз прізвищ зазначених на існуючому меморіалі та і про встановлення постаментів по категоріям із зазначенням загиблих в різні періоди історії, а тому, на думку відповідача, позивачем не було дотримано вимог Договору щодо якості виконаних робіт, а приведення розробленого проекту до вимог визначених в завданні на проектування потребуватиме внесення змін, що у свою чергу призведе до додаткових витрат, тому сільська рада може гарантування проведення оплати по Договору лише після усунення зазначених недоліків. (а.с. 56-57).

Позивач листом від 30.09.2020 №3009/20-26 повідомив відповідача про повторне оновлення даних (за запитом відповідача), з посиланням на веб-сайт в мережі Інтернет. (а.с. 137).

Крім того, відповідач листом від 29.12.2020 №2663-02-20-20 повідомив позивача про наявність недоліків по розробленому позивачем проекту та необхідності їх усунення, після чого відбудеться оплата за виконані роботи. (а.с. 60).

За умовами Договору, п. 3.7, Замовник зобов`язаний в строк 10 календарних днів затвердити акт здачі-приймання виконаних робіт. У разі наявності зауважень щодо наданих результатів замовник має право вимагати від виконавця усунення таких недоліків у 5-ти денний строк і лише після цього в 2-х денний строк підписати акт здачі-приймання виконаних робіт.

Статтею 853 ЦК визначено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Судом встановлено, що 14.07.2020 сторони підписали накладну приймання-передачі документації, за якою позивач передав відповідачу документацію пояснювальну записку. Архітектурно-будівельні рішення; електротехнічні постачання. Зовнішнє електроосвітлення. Генеральний план. Проект організації будівництва. Кошторис. Експертний звіт. В накладній вказано, що вона не підтверджує факт приймання робіт, а підтверджує кількість та комплектність переданих матеріалів. (а.с. 19).

Згідно акта здачі-прийняття №1 від 15.07.2020 Виконавцем виконано 100 % робіт по Договору, що складає 109 000,00 грн. Проектна документація задовольняє вимогам Договору Замовник не має претензій до Виконавця. Розробка проектно-кошторисної документації «Реконструкція меморіал пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора Бориспільського району Київської області. Код ДК 021:2015-71320000-7-Послуги з інженерного проектування. (а.с. 20).

Таким чином, відповідач як замовник по Договору отримав виконані позивачем роботи з розробки проектно-кошторисної документації, без претензій, підписавши накладну приймання-передачі документації та акт здачі-прийняття, тобто при прийнятті робіт недоліків виявлено не було.

Також в матеріалах справи наявний лист позивача від 29.07.2020 №2907/20-16, яким він повідомив відповідача про отримання позитивного експертного звіту по об`єкту «Реконструкція меморіал пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора Бориспільського району Київської області. Код ДК 021:2015-71320000-7-Послуги з інженерного проектування» та просив відповідача відшкодувати їх вартість у сумі 5 640,00 грн. (а.с. 134).

Листом від 11.08.2020 №1615-02-20-20 відповідач відмовив позивачу у сплаті вказаних коштів, посилаючись на відсутність у Договорі умов щодо сплати таких коштів. (а.с. 136).

Відповідно до ч. 1 ст. 73, ст.ст. 76 77 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно до ст. 525, ч. 1 ст. 526 ЦК одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 193 Господарського кодексу України (далі по тексту - ГК) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Договір в силу ст. 629 ЦК є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 610 ЦК визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ч. 1 ст. 612 ЦК боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Таким чином, відповідач є таким, що прострочив зобов`язання з оплати за виконані позивачем роботи з розробки проектно-кошторисної документації «Реконструкція меморіал пам`яті воїнам-односельцям, які загинули за незалежність України» у с. Гора Бориспільського району Київської області. Код ДК 021:2015-71320000-7-Послуги з інженерного проектування на підставі укладеного Договору, враховуючи те, що сплив 120 денний термін з дня підписання акта виконаних робіт, який складено та підписано 15.07.2020.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Статтею 625 ЦК передбачено розрахунок індексу інфляції не за окремі інтервали часу, а в цілому за весь період прострочення і якщо індекс інфляції в окремі періоди є меншим за одиницю та має при цьому економічну характеристику - «дефляція», то це не змінює його правової природи та не може мати наслідком пропуску такого місяця, оскільки протилежне зруйнує послідовність математичного ланцюга розрахунків, визначену Порядком проведення індексації грошових доходів населення. Подібний за змістом правовий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №905/21/19.

Об`єднана палата Верховного Суду у своїй постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19 дійшла наступного правового висновку про те, що на практиці існують різні підходи до застосуванням механізму розрахунку інфляційних втрат у порядку частини другої статті 625 ЦК у разі, якщо прострочення виконання грошового зобов`язання становить неповний місяць.

З огляду на таке, Об`єднана палата Касаційного господарського суду вважає за доцільне роз`яснити, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме: час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу; час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

Зазначений спосіб розрахунку склався як усталена судова практика, його використовують всі бухгалтерські програми розрахунку інфляційних. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду не вбачає необхідності відступу від такого способу розрахунку інфляційних збитків у порядку статті 625 ЦК, оскільки він не суперечить зазначеній нормі права та законодавству, яке застосовується при розрахунку інфляційних збитків.

Судом перевірено нарахування позивачем 3% річних та інфляційних витрат та встановлено, що за період прострочення з січня 2021 року по лютий 2021 року включно інфляційні втрати складають 2517,90 грн, а 3% річних з простроченої суми 109 000,00 грн за період прострочення з 11.01.2021 по 25.03.2021 складають 662,96 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно ч. 1 ст. 73, ст.ст. 76 77 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У справі «Салов проти України» від 06.09.2005 Європейський Суд з прав людини наголосив на тому, що згідно ст. 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення від 27.09.2001 у справі «Hirvisaari v. Finland»). У рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення від 09.12.1994 у справі «Ruiz Torija v. Spain»).

У рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ч.1 ст. 74 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 86 ГПК суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Доводи апелянта про наявність недоліків судом апеляційної інстанції до уваги не приймаються, оскільки відповідач як замовник по Договору отримав виконані позивачем роботи з розробки проектно-кошторисної документації, без претензій, підписавши накладну приймання-передачі документації та акт здачі-прийняття, тобто при прийнятті робіт недоліків виявлено не було. Крім того, відповідач своїм правом, встановленим п. 3.7 Договору не скористався, зауваження щодо наданих Замовником результатів у встановлений Договором термін не надав.

Судом апеляційної інстанції у даній постанові надано вичерпні відповідні на доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, із застосування норм права, які регулюють спірні відносини.

Відповідно до ст. 276 ГПК суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області задоволенню не підлягає.

Згідно ст. 129 ГПК судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі №911/972/21.

4. Судові витрати за апеляційний перегляд покладаються на Виконавчий комітет Гірської сільської ради.

5. Матеріали справи №911/972/21 повернути до Господарського суду Київської області.

6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст.ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська