ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

06.10.2021 Справа № 914/2344/19 (914/679/21)

Господарський суд Львівської області, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали позовної заяви: ОСОБА_1 , м. Львів

до відповідача-1: АТ «Таскомбанк», м. Київ

до відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю «Ессет Експертайз», м. Київ

про: скасування результатів оцінки майна.

у межах справи про банкрутство № 914/2344/19

за заявою: ОСОБА_1 , м. Львів

про: відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

Суддя В.М. Артимович,

секретар судового засідання О.П. Іванило

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: Лаврів В.П. ;

від відповідача-2: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

На адресу Господарського суду Львівської області 18.03.2021 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ессет Експертайз» про визнання такою, що виконана з суттєвими недоліками, які вплинули на достовірність оцінки та скасування результатів оцінки майна боржника ОСОБА_1 , складеного оцінювачем ТзОВ «Ессет Експертайз» від 05.01.2021 Кузнецовим В.І .

Ухвалою суду від 22.01.2020 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 , введено процедуру реструктуризації боргів ОСОБА_1 , введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 121 Кодексу України з процедур банкрутства, призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Кмиту Р.І.

Ухвалою суду від 24.03.2021 залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ТзОВ «Ессет Експертайз» про скасування звіту про оцінку майна у справі № 914/2344/19 про неплатоспроможність ОСОБА_1 та надано заявнику строк у 10 (десять) календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

13.04.2021 від позивача надійшла позовна заява, в якій усунено недоліки, вказані в ухвалі суду від 24.03.2021 про залишення позовної заяви без руху, та визначено статус учасників даного позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.04.2021 справу № 914/346/20 (914/679/21) за позовом ОСОБА_1 до ТзОВ «Ессет Експертайз» про скасування звіту про оцінку майна прийнято до розгляду в межах провадження справи № 914/2344/19 про неплатоспроможність ОСОБА_1 та відкрито провадження у справі, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, підготовче засідання призначено на 12.05.2021.

11.05.2021 від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву з проханням відмовити у задоволенні позову.

11.05.2021 позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву ТзОВ «Ессет Експертайз». У поданій відповіді позивач просить визнати такою, що виконана з суттєвими недоліками та скасувати результати оцінки майна боржника ОСОБА_1 , складену оцінювачем ТзОВ «Ессет Експертайз», по виявленим фактам винести окрему ухвалу.

12.05.2021 через систему «Електронний суд» від АТ «Таскомбанк» надійшла заява про відкладення розгляду справи та письмові пояснення з проханням у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою суду від 09.06.2021 продовжено строк підготовчого провадження у даній справі та відкладено підготовче засідання на 23.06.2021.

23.06.2021 на електронну адресу суду від ТзОВ «Ессет Експертайз» надійшла відповідь на відповідь позивача щодо поданого відповідачем-2 відзиву на позовну заяву, у якій викладено міркування щодо доводів позивача.

24.06.2021 на розгляд суду від представника АТ «Таскомбанк» надійшло клопотання, в якому просить виключити з числа відповідачів АТ «Таскомбанк», оскільки останній є неналежним відповідачем та до нього відсутні позовні вимоги.

25.06.2021 від ТзОВ «Ессет Експертайз» надійшла відповідь на відповідь позивача на відзив відповідача-2 на позовну заяву, у якій надано роз`яснення щодо доводів позивача.

05.08.2021 на адресу суду надійшло клопотання відповідача-1 про виключення з числа відповідачів АТ «Таскомбанк» та залучення АТ «Таскомбанк» третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача-2.

Ухвалою суду від 11.08.2021 відмовлено у задоволенні усного клопотання представників відповідачів про залишення позову без розгляду; відмовлено у задоволенні клопотання АТ "Таскомбанк" про виключення із числа відповідачів АТ "Таскомбанк"; закрито підготовче провадження та призначено справу № 914/2344/19 (914/679/21) до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 15.09.2021 розгляд справи по суті відкладено на 22.09.2021 та ухвалою від 22.09.2021 розгляд справи по суті відкладено на 06.10.2021.

У судове засідання 06.10.2021 з`явився представник АТ «Таскомбанк». Позивач та відповідач-2 у судове засідання не з`явилися, причин неявки не повідомили, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Представник АТ «Таскомбанк» у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із систематичною неявкою позивача в судове засідання.

Розглянувши клопотання представника відповідача-1, проаналізувавши матеріали справи, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України).

Згідно з положенням ч. 2 ст. 14 ГПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Господарським процесуальним законодавством чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III "Позовне провадження") та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 6 вказаного розділу).

Статтею 181 ГПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями ст. 177 ГПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадія судового процесу, в якому рoзглядається предмет спору, позовні вимоги, заперечення на позовні вимоги, склад учасників судового процесу, вирішення відводів, характер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкодного розгляду справи пo суті, іншими словами, це - важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 182 ГПК України).

Частиною 2 ст. 183 ГПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ГПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами 1-2 ст. 196 ГПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

При застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Аналіз наведених норм господарського процесуального законодавства дає підстави дійти висновку, що залишення позову без розгляду через повторну неявку позивача неможливе на стадії підготовчого провадження (Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11.09.2020 у справі № 761/8849/19, від 19.05.2021 у справі № 752/21845/19).

Так, ухвалою від 11.08.2021 судом було відмовлено у задоволенні усного клопотання представників відповідачів про залишення позову без розгляду. Враховуючи наведену позицію Верховного Суду, слід зазначити, що 11.08.2021 було проведено підготовче засідання у справі № 914/2344/19(914/679/21). І лише у судовому засіданні 11.08.2021 судом було закрито підготовче провадження у цій справі.

Водночас, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 4 ст. 202 ГПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності господарського судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, положеннями статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, у постанові від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

Суд зазначає, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, однак у судові засідання з розгляду справи по суті, призначені на 22.09.2021 та на 06.10.2021 не з`явився. При цьому позивач не повідомив суд про причини своєї неявки в суд, а також не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так, ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Суд звертає увагу на те, що у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами статей 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що принцип змагальності (ст. 13 ГПК України) та принцип рівності сторін (ст. 7 ГПК України), які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції. Вони вимагають «справедливого балансу» між сторонами: кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

Господарським судом під час розгляду цієї справи було дотримано вказаних принципів та забезпечено сторонам справедливий судовий розгляд, що відповідає вимогам ГПК України та п. 1 ст. 6 Конвенції і доводи касаційної скарги вказаного не спростовують.

З огляду на викладене, враховуючи, що справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, розгляд справи неодноразово відкладався, у тому числі з причин неявки позивача в судове засідання, беручи до уваги повторну неявку позивача у судове засідання, враховуючи клопотання представника відповідача-1 про залишення позову без розгляду, дотримуючись принципу змагальності та рівності сторін, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 12, 20, 177, 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ессет Експертайз» та до АТ «Таскомбанк» у справі 914/2344/19 (914/679/21) про скасування результатів оцінки майна залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили в строк та в порядку, передбачених ст. 235 Господарського процесуального кодексу України.

3. Ухвала суду може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду в строк і в порядку, передбачених ст. ст. 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається - lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

Повний текст ухвали складено 12.10.2021.

Суддя В.М. Артимович