ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" жовтня 2021 р. м. Київ Справа № 911/3572/20

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., без виклику (повідомлення) учасників справи, розглянувши заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3572/20 за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «Файненс Компані» (01001, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 5-Б, код 41090620)

до

товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Локо» (03150, м. Київ, вул. Червоноармійська, буд. 129, код 39827930)

товариства з обмеженою відповідальністю «Альта-Град» (08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Дзержинського (Бежівка), буд. 14, код 40859756)

товариства з обмеженою відповідальністю «Блант Девелопмент» (08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Броварська, буд. 50, код 34596302)

товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» (04176, м. Київ, вул. Набережно-Рибальська дорога, буд. 3, кв. 19, код 40509296)

товариства з обмеженою відповідальністю «Системабуд» (08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Дзержинського, буд. 14, код 33587213)

товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека Кредит» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 13/135, код 35141063)

товариства з обмеженою відповідальністю «Компанії з управління активами «Скай Кепітал Менеджмент» (04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, буд. 18, код 34729245)

товариства з обмеженою відповідальністю «Баррен» (03038, м. Київ, вул. Казимира Малевича, буд. 8, код 43383143)

треті особі, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 )

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 )

товариство з обмеженою відповідальністю «Гермес» (58013, м. Чернівці, проїзд Парковий, буд. 3, код 14333314)

ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , код НОМЕР_3 )

ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 , код НОМЕР_4 )

ОСОБА_6 ( АДРЕСА_6 , код НОМЕР_5 )

ОСОБА_7 ( АДРЕСА_7 код НОМЕР_6 )

ОСОБА_8 ( АДРЕСА_8 , код НОМЕР_7 )

ОСОБА_9 ( АДРЕСА_8 , код НОМЕР_8 )

ОСОБА_10 ( АДРЕСА_9 ).

ОСОБА_11 ( АДРЕСА_10 , код НОМЕР_9 )

ОСОБА_12 ( АДРЕСА_10 )

ОСОБА_13 ( АДРЕСА_11 , код НОМЕР_10 )

про визнання недійсними правочинів, визнання права вимоги, визнання права іпотекодержателя та заставодержателя, визнання незаконними дій, визнання недійсними рішень загальних зборів, визнання недійсними актів приймання-передачі, визнання незаконними та скасування рішень державної реєстрації, скасування реєстраційних дій

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/3572/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Файненс Компані» до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Локо», товариства з обмеженою відповідальністю «Альта-Град», товариства з обмеженою відповідальністю «Блант Девелопмент», товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед», товариства з обмеженою відповідальністю «Системабуд», товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Іпотека Кредит», товариства з обмеженою відповідальністю «Компанії з управління активами «Скай Кепітал Менеджмент», товариства з обмеженою відповідальністю «Баррен», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю «Гермес», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 про визнання недійсними правочинів, визнання права вимоги, визнання права іпотекодержателя та заставодержателя, визнання незаконними дій, визнання недійсними рішень загальних зборів, визнання недійсними актів приймання-передачі, визнання незаконними та скасування рішень державної реєстрації, скасування реєстраційних дій.

В судовому засіданні 07.10.2021 судом оголошено перерву у розгляді справи до 08.10.2021, про що постановлено відповідну ухвалу.

На адресу суду 08.10.2021 від товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» надійшла заява про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3572/20.

Вказана заява мотивована, зокрема тим, що у провадженні судді Колесника Р.М. перебувала справа № 911/515/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Файненс Компані», у якій позовні вимоги задоволено повністю. Та, як вказує заявник, обставини справ №№ 911/515/20, 911/3572/20 є ідентичними, а тому у заявника існують сумніви щодо неупередженості та об`єктивності судді Колесника Р.М. під час розгляду цієї справи, оскільки судом у справі № 911/515/20 вже сформовано правову позицію, яка наведена у судовому рішенні від 22.01.2021, щодо набуття ТОВ «Файненс Компані» прав вимог на підставі договору відступлення від 07.03.2019, що свідчить про існування ознак упередженості судді Колесника Р.М. на користь ТОВ «Файненс Компані».

Крім того, заявник вказує на ту обставину, що провадження у цій справі відкрито 18.12.2020 та станом на 05.10.2021 розгляд справи триває, що викликає сумнів у заявника у неупередженості та об`єктивності судді Колесника Р.М.

Серед іншого заявник посилається на те, що у межах справи № 911/3572/20 було заявлено клопотання про зупинення провадження у справі з тих самих мотивів, що і у справі № 911/949/20, яка також розглядалась суддею Колесником Р.М. і у якій таке клопотання було задоволено. Проте у розглядуваній справі аналогічне клопотання про зупинення провадження було відхилено, що, на переконання заявника, свідчить про правову суперечливість у діях судді.

Заявник вказує на те, що укладений між ПАТ «Омега Банк» та ТОВ «Файненс Компані» договір про відступлення права вимоги від 07.03.2019 № 1 посвідчено та зареєстровано в реєстрі за № 714 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Колесник О.І. При цьому відомості декларації родинних зв`язків судді Колесника Р.М. свідчать про те що, сестра судді та дружина судді працюють приватними нотаріусами, що додатково викликає сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Колесника Р.М.

Розглянувши заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» про відвід судді, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (ч. 1). Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (ч. 2). До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч. 3). Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4).

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Статтею 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Розглянувши заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3572/20, судом встановлено, що така заява не містить обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності та неупередженості судді Колесника Р.М. та можуть бути підставою для відводу у відповідності до ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд згідно з п. 1 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Слід зазначити, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Частиною 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Процесуальним законодавством не встановлено вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також обставини, пов`язані з прийняттям суддею рішень у інших справах.

Посилання заявника на те, що в декларації родинних зв`язків міститься інформація про здійснення дружиною та сестрою судді приватної нотаріальної діяльності, що викликає сумніви у неупередженості судді, є відверто безпідставними та свідчать про маніпулювання фактами. Ані сестра судді, ані дружина судді до нотаріального посвідчення вказаного заявником правочину чи будь-яких інших правочинів, що прямо чи опосередковано є предметом розгляду та дослідження в межах цієї справи, відношення не мають і це є цілком доступною і очевидною інформацію. Тому суд, кваліфікує такі аргументи, як завідомо необґрунтовані та такі, що свідчать про зловживання процесуальними правами.

Усі інші аргументи, викладені в заяві про відвід так само кваліфікуються судом як прояв недобросовісної поведінки, подання завідомо необґрунтованої заяви про відвід, адже вони зводяться до незгоди із процесуальними рішеннями судді або із правовою позицією викладеною у іншій справі, що в силу приписів законодавства прямо виключає такі підстави для відводу. Тому посилання на зазначені аргументи є проявом відвертого нехтування та ігнорування вимог господарського процесуального законодавства та свідчить про зловживання заявником процесуальними правами.

До того ж, суд звертає увагу на ту обставину, що заява про відвід судді подана представником відповідача вже на стадії після виступу сторін у судових дебатах, а обставини, покладені в основу заяви про відвід могли бути заявнику від початку розгляду справи, вся використана інформація є відкритою та доступною, а тому подання заяви про відвід на цій стадії, за відсутності дійсних обставин, що могли б бути, за добросовісного ставлення сторони до своїх процесуальних обов`язків, справедливо кваліфіковані як такі, що викликають сумніви у неупередженості судді, свідчить про відверту недобросовісність заявника, неповагу як по відношенню до інших учасників справи та суду, так і до своїх власних прав, обов`язків та інтересів.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що заявлений представником ТОВ «Глобал Диелз Лімітед» відвід судді, є завідомо безпідставним, що кваліфікується судом як зловживання процесуальними правами, що з огляду на положення ч. 3 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України зумовлює висновки суду про залишення без розгляду заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 36, 36, 39, 43, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Диелз Лімітед» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3572/20 залишити без розгляду.

Ухвала складена та підписана 08.10.2021, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник