ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

29.09.2021 м. ДніпроСправа № 904/7138/20

За позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, м. Дніпро

до Фізичної особи-підприємця Самань Віктора Петровича, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у загальному розмірі 305 754,31 грн. за договором № 12/02-6034-ОД від 16.06.2016 року та виселення.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Єпік А.М.

Представники:

від позивача: Булаткіна Н.О., виписка з ЄДРЮОФОПГР, представник;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Фізичної особи-підприємця Самань Віктора Петровича заборгованість у загальному розмірі 211 671,27 грн. за договором № 12/02-6034-ОД від 16.06.2016 року та виселити Фізичну особу-підприємця Самань Віктора Петровича з державного нерухомого майна - нежитлового вбудованого приміщення площею 175,9 кв.м., розташованого за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Гагаріна, 57.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.01.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 04.02.2021 року о 10:20 год.

03.02.2021 року електронною поштою від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 03.02.2021 року про відкладення розгляду справи та відзив на позовну вих. № б/н від 03.02.2021 року.

08.02.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 03.02.2021 року про відкладення розгляду справи та відзив на позовну вих. № б/н від 03.02.2021 року.

У зв`язку з перебуванням судді Бєлік В.Г. на самоізоляції з 02.02.2021 року, яка пов`язана з контактом із особою хворою коронавірусом SARS-CoV-2 до отримання результатів ПЛР-досліджень, та з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, підготовче судове засідання 04.02.2021 року не відбулось.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.02.2021 року підготовче судове засідання відкладено на 03.03.2021 року о 11:20 год.

23.02.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив вих. № б/н.

02.03.2021 року електронною поштою від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 02/3-20 від 03.02.2021 року про відкладення підготовчого судового засідання.

У підготовче судове засідання 03.03.2021 року представник відповідача не з`явився.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2021 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 05.04.2021 року включно та підготовче судове засідання відкладено на 23.03.2021 року о 12:20 год.

11.03.2021 року від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 11.03.2021 року про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

23.03.2021 року електронною поштою від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 22/3-21 від 22.03.2021 року про зупинення провадження у справі.

У підготовче судове засідання 23.03.2021 року представник відповідача не з`явився.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку про необхідність зупинення провадження у справі, з огляду на наступне.

Так, предметом розгляду даної справи є, зокрема, стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з неустойки у розмірі 211 671,27 грн. за час використання майна після припинення дії договору оренди на підставі ст. 785 Цивільного кодексу України та виселення з орендованого приміщення.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 09 грудня 2020 року на підставі частини 2 статті 302 Господарського процесуального кодексу України передала справу № 910/11131/19 разом з касаційною скаргою на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Передаючи справу № 910/11131/19 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, колегія суддів Касаційного господарського суду зазначила, що, на її думку, застосована у тексті ч. 2 ст. 785 Цивільного кодексу України прив`язка розміру неустойки до розміру орендної плати пов`язана виключно із методикою розрахунку такої санкції, однак така прив`язка жодним чином не свідчить про те, що орендна плата - як зобов`язання та неустойка у розмірі подвійної орендної плати - як санкція є тотожними поняттями.

Так, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника встановлених законом негативних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового обов`язку.

Покладення на суб`єкта господарювання нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки.

Таким чином, у випадку якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі відповідальністю за це порушення буде саме стягнення неустойки, яка передбачена ч. 2 ст. 785 Цивільного кодексу України, тоді як сплата орендної плати за договором оренди є господарським зобов`язанням орендаря.

Отже, стягнення з винного у неповерненні орендованого майна орендаря одночасно як заборгованості з орендної плати так і санкції у вигляді подвійної орендної плати за один і той самий період користування майном (після закінчення договору оренди і до моменту повернення орендованого майна за актом прийому-передачі) не може вважатися подвійним притягненням до відповідальності за одне й те саме порушення, оскільки сплата орендної плати такою відповідальністю взагалі не є.

Додатково колегія суддів Касаційного господарського суду зазначила, що подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постанові Касаційного господарського суду від 30.07.2020 року у справі № 925/1223/17.

Крім цього, можливість стягнення з винного орендаря орендної плати та неустойки, що передбачена ч. 2 ст. 785 Цивільного кодексу України за один і той самий період користування майном (після закінчення договору оренди і до моменту повернення орендованого майна за актом прийому-передачі) підтверджена Касаційним господарським судом у постанові від 11.12.2019 року у справі № 904/527/19.

Вказане свідчить про те, що наразі єдиного підходу у вирішенні подібних категорій спорів у Касаційного господарського суду немає, а саме забезпечення такої єдності і є основною функцією Верховного Суду як найвищого суду у системі судоустрою.

У провадженні Касаційного господарського суду та судів попередніх інстанцій знаходиться велика кількість справ, у яких піднімається питання одночасного стягнення орендної плати та неустойки, що передбачена ч. 2 ст. 785 Цивільного кодексу України, а тому розгляд цієї справи об`єднаною палатою сприятиме розвитку права та забезпечить єдність, передбачуваність та стабільність судової практики.

В ухвалі від 17.12.2020 року у справі № 910/11131/19 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла до висновку про наявність підстав для прийняття справи до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з тих підстав, що у провадженні Касаційного господарського суду та судів попередніх інстанцій знаходиться велика кількість справ, у яких піднімається питання одночасного стягнення орендної плати та неустойки, що передбачена частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України, колегія суддів Верховного Суду вбачає підстави для відступу від висновку, викладеного у раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду у справах № 910/12949/16 та № 906/1037/16.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.03.2021 року провадження у справі № 904/7138/20 за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях до Фізичної особи-підприємця Самань Віктора Петровича про стягнення заборгованості у загальному розмірі 211 671,27 грн. за договором № 12/02-6034-ОД від 16.06.2016 року та виселення зупинено до закінчення розгляду Верховним судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 910/11131/19 у подібних правовідносинах.

10.08.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 10-12-04849 від 09.08.2021 року про поновлення провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання.

12.08.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 10-12-04873 від 10.08.2021 року про збільшення позовних вимог, у якій просить судстягнути з Фізичної особи-підприємця Самань Віктора Петровича неустойку в розмірі у загальному розмірі 305 754,31 грн. за договором № 12/02-6034-ОД від 16.06.2016 року та виселити Фізичну особу-підприємця Самань Віктора Петровича з державного нерухомого майна - нежитлового вбудованого приміщення площею 175,9 кв.м., розташованого за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Гагаріна, 57.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Господарським судом встановлено, що 19.04.2021 року Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду по справі № 910/11131/19 було прийнято постанову та повний текст оприлюднено 18.05.2021 року.

Згідно з положеннями Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Зокрема, колегія суддів бере до уваги, що відповідно до ч. 3 ст.6 цього Закону суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень.

У відповідності до статті 230 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Приймаючи до уваги висновки постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду по справі № 910/11131/19, суд вважає за необхідне поновити провадження у справі № 904/7138/20.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області провадження у справі № 904/7138/20 поновити з 21.09.2021 року та призначити справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 21.09.21 року о 10:00 год.

20.09.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 17/09-21 від 17.09.2021 року про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

21.09.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли письмові пояснення вих. № 10-12-05619 від 20.09.2021 року.

У підготовче судове засідання 21.09.2021 року представник відповідача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2021 року оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 29.09.2021 року о 10:30 год.

28.09.2021 року електронною поштою від представника відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № 28/9-21 від 28.09.2021 року про зупинення провадження у справі.

У підготовче судове засідання 29.09.2021 року представник відповідача не з`явився.

Згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку в підготовче судове засідання представника відповідача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку та відкласти підготовче судове засідання з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи та належної підготовки справи для розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 176, 177, 182, 183, 185, 202, 216, 232 - 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку.

2. Підготовче судове засідання відкласти на 02.11.2021 року о 12:00 год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-401 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

сторонам:

- оригінали документів, що додані до позовної заяви та відзиву надати для огляду в судове засідання;

- належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання);

- інформацію про засоби зв`язку (електронна адреса, номер телефону, інші можливі засоби) для їх повідомлення щодо розгляду справи, яка може бути представлена в письмовому або електронному вигляді на електронну адресу з використанням власного електронного підпису, з урахуванням вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

4. Повідомити сторони про час та місце розгляду справи у встановлений законом спосіб.

5. У випадку безпосередньої участі учасників справи в судовому засіданні, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання заходів карантинного режиму (у разі продовження його дії на період розгляду справи), у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту (масок, рукавичок, тощо).

6. На період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", обмежити доступ в судове засідання осіб, які не є представниками учасників справи (вільних слухачів).

7. Звернути увагу учасників справи, що заяви, клопотання і заперечення при розгляді справи судом подаються за правилами, встановленими статями 169, 170, 251 Господарського процесуального кодексу України.

8. Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http//dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

Суддя В.Г. Бєлік