УХВАЛА

м. Київ

23.09.2021Справа № 910/9706/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., за участі секретаря судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ВУСО" (вул. Казимира Малевича 31, Київ, 03150, )

до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" (вул. Федорова Івана буд. 32 літ. А, Київ, 03038, )

про стягнення 7 101, 74 грн,

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ВУСО" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" (далі - відповідач) про стягнення 7 101, 74 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту №5037003 від 21.04.2020 внаслідок настання страхової події - дорожньо-транспортної пригоди (надалі - ДТП) виплачено страхове відшкодування власнику автомобіля марки "Hyndai" реєстраційний номер НОМЕР_1 , у зв`язку з чим позивачем отримано право вимоги до особи, відповідальної за завдану шкоду, якою є відповідач у справі про стягнення 7 101, 74 грн страхового відшкодування.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

22.07.2021 до відділу діловодства суду від Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач з позовними вимогами не погоджується, вважає їх безпідставними, необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданого збитку, який за розрахунком відповідача становить 3 885, 28 грн, та вказана сума була сплачена останнім у повному обсязі, при цьому позивач просить стягнути з відповідача вартість ремонту лівої частини автомобіля, в той час як внаслідок ДТП була пошкоджена лише його права частина.

26.07.2021 до відділу діловодства суду Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ВУСО" надійшла відповідь на відзив, у якій позивач навів свої пояснення щодо доводів відповідача, викладених у відзиві, зокрема, що докази, на які посилається відповідач у відзиві, щодо ступеня пошкодження автомобіля, не є належними та допустимими, у даному випадку розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначався відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

26.07.2021 до відділу діловодства суду від позивача надійшло клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої позивач просить суд поставити наступні питання: "Чи міг зазнати всіх пошкоджень передній правий бампер КТЗ "Hyndai Accent" д.р.н. НОМЕР_1 , внаслідок ДТП від 26.10.2020? "; "Якщо є пошкодження КТЗ "Hyndai Accent" д.р.н. НОМЕР_1 , які не були отримані внаслідок ДТП від 26.10.2020, то розрахувати розмір матеріального збитку, завданого його власнику без урахування пошкоджень, які не були отримані внаслідок ДТП? ".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2021 постановлено справу №910/9706/21 розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання у справі призначено на 18.08.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2021 відкладено розгляд справи по суті на 02.09.2021.

Судове засідання, призначене на 02.09.2021, не відбулось, у зв`язку із перебуванням судді Ягічевої Н. І. на лікарняному.

03.08.2021 до відділу діловодства суду від Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Українська страхова група" надійшли заперечення на клопотання позивача про призначення судової експертизи, у якому відповідач звертає увагу, що позивачем не зазначено, яку саме експертизу слід провести, позивач просить розрахувати розмір матеріального збитку власнику іншого транспортного засобу, ніж того, що зазнав збитку внаслідок ДТП 26.10.2020, при цьому позивач не посилається на жоден нормативно-правовий документ, який регламентує призначення та проведення експертиз.

16.08.2021 від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2021 розгляд справи по суті призначено на 23.09.2021.

22.09.2021 на електронну пошту суду від відповідача надійшли пояснення, у яких додатково зазначено, що позивач намагається відшкодувати збитки не тільки за праву частину автомобіля, а і за ліву, який не відноситься до ДТП, що мала місце 26.10.2020.

У судове засідання 23.09.2021 прибув представник позивача, подане клопотання про призначення експертизи підтримав та просив врахувати, що в ньому були допущені технічні описки. Представник відповідач у судове засідання не прибув, про причини своєї неявки повідомив суд у клопотанні про розгляд справи без його участі

Заслухавши представника позивача у судовому засідання 27.09.2021 суд дійшов такого висновку.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом (частини 1, 2, 3 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

До з`ясування кола питань, як належить вирішити суду при ухваленні рішення, зокрема, належить наявність обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються (п. 1 ч.1 ст. 237 ГПК України).

За приписами статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Водночас, як зазначається в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України", експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Узагальнюючи вищевикладене, слід зазначити, що експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 14.03.2018 у справі №910/2605/17, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Господарський суд при вирішенні кожної справи повинен повно та всебічно з`ясувати обставини справи, дослідити усі докази, що стосуються предмета доказування у справі.

Вирішуючи питання про необхідність призначення експертизи, суд виходить з того, чи мають значення для справи обставини, встановлення яких можна здійснити судовою експертизою, та чи може сторона іншими засобами доказування підтвердити ці обставини.

З метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України від 08.10.1998 №53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом (зі змінами і доповненнями) (далі - Інструкція).

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (підпункт 1.2.13 пункту 1.2 розділу I Інструкції).

Як встановлено пунктом 2.1 розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, до числа основних завдань автотоварознавчої та транспортно-товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, а також розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових унаслідок пошкодження останнього. Перед автотоварознавчою та транспортно-товарознавчою експертизою можуть ставитись також питання про складові основного завдання або споріднені з ним, якщо такі питання пов`язані з придбанням та експлуатацією колісних транспортних засобів.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позовних вимог у даній справі є стягнення суми страхового відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди майну (КТЗ), фактичний розмір якої визначений позивачем на підставі рахунку №УККЗ017174/ від 11.11.2020 та наряду-замовлення №УККЗ017174/УКСН010588 від 07.04.2021 з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу, що відповідно до звіту №26800 від 14.05.2021 становить 0,46. Тоді як відповідач заперечує проти вказаного розміру страхового відшкодування, надаючи ремонту калькуляцію №ДЦКВ-21895 від 20.05.2021 та зазначає, що до визначеної позивачем суми безпідставно включено збитки, які не були завдані внаслідок ДТП, що сталася 26.10.2020. Позивач же, визначаючи таке зменшення необґрунтованим, просить суд призначити з цього питання судову автотоварознавчу експертизу.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши доводи позивача у судовому засіданні, враховуючи обставин, які підлягають з`ясуванню та мають значення для справи, а також те, що в даній справі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини, які входять до предмета доказування, неможливо і жодною стороною не наданий висновок експерта з цих питань, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення судової експертизи.

Частинами 4-6 статті 99 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Розглянувши клопотання про призначення судової експертизи, суд дійшов висновку, що на вирішення експерта слід поставити питання обидва питання, запропоновані позивачем, а саме: «1) Чи міг зазнати всіх пошкоджень правий бампер КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП від 26.10.2020?»; « 2) Якщо є пошкодження КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 , які не були отримані внаслідок ДТП від 26.10.2020 р., то який розмір матеріального збитку був завданий власнику КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 без урахування пошкоджень, які не були отримані внаслідок ДТП 26.10.2020 р.?».

При цьому, суд не враховує заперечення відповідача про відмінність вказаних позивачем у клопотанні про призначення експертизи КТЗ та дати ДТП від тих, що стосуються предмету спору у даній справі, оскільки фактично позивачем було допущено технічні описки, про що зазначено його представником у судовому засіданні.

Згідно практики Європейського суду з прав людини при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справі «Walchli v. France», заява №35787/03, п. 29, 26.07.2007; «ТОВ «Фріда» проти України», заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016).

Приписами частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

З урахуванням вищевикладеного, беручи до уваги зону регіонального обслуговування та з урахуванням приписів частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне доручити проведення експертизи саме Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 6), як компетентній установі, спеціалісти якої володіють спеціальними знаннями.

Водночас, суд звертає увагу експертної установи, що експертиза має бути проведена у встановлений абзацом 1 пункту 1.13 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень строк.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до п. 3) ч. 1. ст. 177 Господарського процесуального кодексу України до завдань підготовчого провадження належить визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Згідно частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2021 постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного, проте, з огляду на правила вирішення спору у порядку спрощеного позовного провадження, повне та всебічне з`ясування всіх обставин справи, які мають значення при вирішенні даної справи не вбачається за можливе без проведення підготовчого провадження.

Частиною 6 статті 250 Господарського процесуального кодексу України визначено, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі №910/9706/21, на час проведення судової експертизи.

Ураховуючи викладене, ст.ст. 99, 100, 182, 228, 233-235, 250 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Справу №910/9706/21 розглядати за правилами загального позовного провадження.

2. Клопотання Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ВУСО" про призначення судової експертизи, задовольнити.

3. Призначити у справі № 910/9706/21 судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Смоленська, буд. 6, м. Київ, 03057).

4. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1) Чи міг зазнати всіх пошкоджень правий бампер КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП від 26.10.2020?

2) Якщо є пошкодження КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 , які не були отримані внаслідок ДТП від 26.10.2020 р., то який розмір матеріального збитку був завданий власнику КТЗ Hyndai Accept, д.р.н. НОМЕР_1 без урахування пошкоджень, які не були отримані внаслідок ДТП 26.10.2020 р.?

5. Попередити експерта, який буде здійснювати судову експертизу, про кримінальну відповідальність згідно з ст. ст. 384,385 Кримінального кодексу України.

6. Ухвалу та матеріали справи № 910/9706/21 надіслати Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вул. Смоленська, буд. 6, м. Київ, 03057).

7. Оплату витрат по проведенню судової експертизи у справі покласти на позивача і запропонувати йому вирішити питання з експертною установою щодо сплати, в т.ч. шляхом попередньої оплати, сум за проведення судової експертизи.

8. Зобов`язати учасників судового процесу повідомити Господарський суд міста Києва про закінчення експертизи.

9. Провадження у справі № 910/9706/21 зупинити на час проведення судової експертизи

10. Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена.

Повний текст ухвали складено та підписано 27.09.2021

Суддя Наталія Ягічева