СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

27 вересня 2021 року Справа № 922/2069/21

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Шевель О.В., суддя Крестьянінов О.О., суддя Пуль О.А.,

розглянувши апеляційну скаргу Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (вх.№2770 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.08.2021, постановлену суддею Жельне С.Ч. у приміщенні Господарського суду Харківської області 25.08.2021 о 13 год. 09 хв. (повний текст ухвали підписано 25.08.2021) у справі №922/2069/21

за позовом Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області

до 1.Харківської міської ради, м.Харків,

2.Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м.Харків,

3. ОСОБА_1 , м.Харків,

4.Державного реєстратора Печенізької районної державної адміністрації Харківської області Гаспаряна Гамлета Аветіковича, м.Харків,

про визнання незаконними та скасування рішень, визнання договору недійсним та повернення майна

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 25.08.2021 вчинено ряд процесуальних дій, зокрема: задоволено клопотання ОСОБА_1 про призначення судової комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи; призначено у справі №922/2069/21 судову комплексну будівельно-технічну та економічну експертизу (на вирішення експертів поставлено питання, перелік яких наведено в ухвалі); постановлено направити матеріали справи № 922/2069/21 до Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл.проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України для проведення експертизи; провадження у справі №922/2069/21 зупинено до отримання висновку судової експертизи.

У вказаній ухвалі місцевий господарський суд зазначив, зокрема, наступне: прокурор у позовній заяві наголошує, що третім відповідачем ( ОСОБА_1 ) жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна в оренді здійснено не було, в свою чергу, ОСОБА_1 зазначає, що за час перебування об`єкту нерухомого майна в оренді ним були здійснені поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, таким чином, між сторонами існує спір та наявна суперечність щодо питання, яке має істотне значення для справи, а отже, є необхідність дослідження обставин здійснення третім відповідачем невід`ємних поліпшень спірного майна за період перебування цього майна у нього в оренді з 19.01.2018 по 21.02.2018, їх об`ємів та вартості; зазначене питання належить до спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, та щодо цього питання жодною стороною не наданий висновок експерта; висновок комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи зможе встановити фактичні обставини справи.

Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області у межах встановленого законом строку подав апеляційну скаргу, в якій просить: скасувати вищевказану ухвалу в частині призначення судової комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи і зупинення провадження у справі до отримання висновку судової експертизи, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; судові витрати покласти на відповідачів; про дату, час та місце судового розгляду повідомити представників сторін, Харківську обласну прокуратуру та Новобаварську окружну прокуратуру м.Харкова.

Заявник в апеляційній скарзі наводить наступні доводи: ОСОБА_1 не подавав до органу приватизації підтверджувальних документів щодо здійснення ним поліпшень орендованого майна; доказів наявності письмової згоди орендодавця на здійснення орендарем поліпшень відповідачами не надано, як не надано й доказів наявності погодженої орендодавцем проектно-кошторисної документації на проведення поліпшень, а також аудиторського висновку щодо підтвердження фінансування здійснених поліпшень орендованого майна за рахунок коштів орендаря і завіреної аудитором довідки орендаря про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку зі здійсненням поліпшень; виключно у випадку наявності вказаних документів вони могли бути об`єктом відповідного експертного дослідження на предмет їх достовірності чи роз`яснення зазначених у них відомостей; відсутність цих документів сама по собі вказує на недодержання встановленого законом порядку ідентифікації можливих поліпшень та, відповідно, порядку приватизації; вказане питання є питанням права і не потребує спеціальних знань експерта в цій галузі; гіпотетичне підтвердження експертним шляхом самого факту здійснення можливих поліпшень за відсутності згаданих документів, передбачених Порядком оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації, затвердженим наказом ФДМУ від 27.02.2004 №377, не легітимізує цих поліпшень, порядок здійснення яких у будь-якому разі порушено. Апелянт наполягає на тому, що твердження позивача про незаконність обрання Харківською міською радою способу приватизації спірного майна шляхом викупу орендарем, а також заперечення відповідачів з цього приводу не можуть бути підтверджені чи спростовані висновками судової комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.09.2021 вказану апеляційну скаргу було залишено без руху з тих підстав, що заявником не надано доказів сплати судового збору в розмірі 2270,00 грн, а також не надано доказів направлення копії скарги на адресу третього відповідача, ОСОБА_1 , яку було зазначено останнім як адресу для листування.

Встановлено заявнику десятиденний строк з дня вручення йому копії відповідної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

15.09.2021 судом отримано від апелянта доказ сплати судового збору в розмірі 2270,00 грн, направлений супровідним листом від 14.09.2021 додатково до апеляційної скарги.

Згідно з повідомленням відділення зв`язку, копію ухвали від 13.09.2021 апелянтом отримано 16.09.2021.

21.09.2021, тобто в межах установленого судом строку, апелянт надав докази направлення копії скарги на адресу третього відповідача, ОСОБА_1 , вказану в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху.

Отже, заявником після усунення недоліків дотримано вимог ст.258 ГПК України. Підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження або повернення апеляційної скарги судом не встановлено.

На час постановлення даної ухвали будь-яких заперечень проти відкриття апеляційного провадження від учасників справи не надійшло.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про відкриття апеляційного провадження.

Водночас, розглянувши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про зупинення апеляційного провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1).

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1 - 3 частини четвертої).

Системне тлумачення статті 53 Господарського процесуального кодексу України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом, про що зазначено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор.

У даній справі №922/2069/21 до суду першої інстанції звернувся з позовом Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в порядку статті 131-1 Конституції України, статті 53 ГПК України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Підставами для представництва інтересів держави та звернення до суду із даним позовом в якості самостійного позивача прокурор зазначає наступне: з урахуванням того, що Харківська міська рада представляє інтереси громади міста Харкова, однак у даному випадку вона є відповідачем у справі і саме вона, так само як і Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, вчинила дії, які негативно впливають на інтереси громади, прокурор самостійно подає цей позов.

Під час розгляду матеріалів справи в ході апеляційного провадження судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалою від 07.07.2021 передав справу № 925/1133/18 на розгляд судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, оскільки вважав за необхідне відступити від висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021 у справі №908/1664/19, про те, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача не нівелює його обов`язку дотримання процедури, передбаченої абз. 3, 4 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Так, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі № 908/1664/19 зазначив, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача у справі, за наявності органу місцевого самоврядування, уповноваженого на здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не нівелює його обов`язку щодо дотримання порядку представництва, дотримання процедури, встановленої частинами 3 і 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", та надання можливості такому органу самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав держави.

Зі змісту ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 925/1133/18 вбачається, що прокурор при зверненні з даним позовом зазначив, що є позивачем, оскільки міська рада - один із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства. Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто навів підставу для представництва інтересів держави. З огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив міську раду одним з співвідповідачів у справі та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що у прокурора відсутній обов`язок дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо необхідності попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта.

Судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 15.07.2021 прийнято до розгляду справу № 925/1133/18 та призначено розгляд касаційної скарги на 13.09.2021.

Станом на 27.09.2021 текст судового рішення Верховного Суду від 13.09.2021 у справі №925/1133/18 у Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутній.

Обґрунтовуючи право на звернення до суду в інтересах держави у даній справі №922/2069/21, прокурор визначив Харківську міську раду як одного із співвідповідачів, рішення якого оскаржується із посиланням на його невідповідність нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, тобто правовідносини у справах №922/2069/21 та №925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

У такому випадку згідно з приписами пункту 11 частини 1 статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи, що висновки судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №925/1133/18 стосуватимуться обов`язку прокурора, при самостійному зверненні до суду за захистом порушених прав дотримання процедури, встановленої статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо повідомлення відповідного органу про звернення із позовом у випадку, визначення такого органу одним із співвідповідачів, з метою дотримання єдності судової практики, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі №922/2069/21 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 228, 234, 235, 256, 262, Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду

УХВАЛИЛА:

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 25.08.2021 у справі №922/2069/21.

Зупинити апеляційне провадження у справі №922/2069/21 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18, та оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень повного тексту постанови Верховного Суду у справі №925/1133/18.

Зобов`язати учасників справи повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №925/1133/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя О.В. Шевель

Суддя О.О. Крестьянінов

Суддя О.А. Пуль