ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/14704/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Погребняка В.Я. - головуючого, Васьковського О.В., Огородніка К.М.

за участю секретаря судового засідання Сотник А.С.

учасники справи:

позивач - Приватне акціонерне товариство «Кріпта»

представники позивача - не з`явилися,

відповідач - Акціонерне товариство «Сбербанк»

представник відповідача -Заболотний С.Г., адвокат, довіреність № 701 від 15.10.2020,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу

Приватного акціонерного товариства «Кріпта»

на рішення Господарського суду м. Києва

від 25.01.2021

у складі колегії судді: Приходько І.В.

та на постанову Північного апеляційного господарського суду

від 11.05.2021

у складі колегії суддів: Куксова В.В. (головуючого), Тищенко А.І., Шаптали Є.Ю.

у справі за позовом

Приватного акціонерного товариства «Кріпта»

до Акціонерного товариства «Сбербанк»

про стягнення 90 000,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи та короткий зміст вимог

1. Приватне акціонерне товариство «Кріпта» (далі - ПрАТ «Кріпта» позивач, скаржник) звернулося до Господарського суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства «Сбербанк» (далі - АТ «Сбербанк», відповідач) про стягнення збитків у розмірі 90 000,00 грн., спричинених вжиттям заходів забезпечення позову.

2. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що він змушений був понести збитки у розмірі вартості реєстраційних дій приватного нотаріуса Войтовського В.С. з метою зняття арештів, накладених на об`єкти нерухомого майна позивача ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.04.2020 у справі № 910/4486/20.

Позивач наголошував, що саме АТ «Сбербанк» повинно було вчинити дії та припинити обтяження після винесення судом ухвали від 24.04.2020 у справі №910/4486/20 про скасування вжитих заходів забезпечення позову, що свідчило б про його добросовісну поведінку та вжиття заходів запобігання виникнення реальних збитків у позивача, спричинених процесуальними діями відповідача.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

3. Рішенням Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 у справі № 910/14704/20 у задоволенні позову відмовлено.

4. Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позов не є достатньо обґрунтованим, оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено правомірності та законності позовних вимог, зокрема, не доведено що, відповідачем вчинялися дії, які мали причинно-наслідковий зв`язок з заявленими до стягнення збитками у розмірі 90 000,00 грн.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

5. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20 апеляційну скаргу ПрАТ «Кріпта» залишено без задоволення.

Рішення Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 у справі №910/14704/20 залишено без змін.

6. Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Кріпта», оскільки позивачем не доведено наявність усіх необхідних правових підстав для пред`явлення позову про стягнення збитків.

7. При цьому, судом апеляційної інстанції була перевірена правильність встановлення судом першої інстанції обставини справи та встановлено такі обставини справи:

7.1. 31.03.2020 АТ «Сбербанк» звернулося до Господарського суду м. Києва з заявою про забезпечення позову (до пред`явлення позову) шляхом:

1) накладення арешту на об`єкти нерухомого майна, які були передані Приватним акціонерним товариством «Квазар» (далі - ПрАТ «Квазар») за розподільчим балансом (серія та номер: б/н, виданий: 29.01.2018), що є додатком № 1 до протоколу позачергових зборів акціонерів ПрАТ «Квазар» б/н від 29.01.2018, до статутного капіталу ПрАТ «Кріпта»;

2) заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо об`єктів нерухомого майна.

7.2. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.04.2020 у справі № 910/4486/20 заяву АТ «Сбербанк» про забезпечення позову було задоволено.

Накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, які були передані ПрАТ «Квазар» за розподільчим балансом (серія та номер: б/н, виданий: 29.01.2018), що є додатком № 1 до протоколу позачергових зборів акціонерів ПрАТ «Квазар» б/н від 29.01.2018, до статутного капіталу ПрАТ «Кріпта».

7.3. Крім того, вищезазначеною ухвалою суду заборонено органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо визначених об`єктів нерухомого майна.

7.4. Як зазначав позивач, 15.04.2020 за заявою АТ «Сбербанк» державним реєстратором в особі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковіної І.В. були внесені відповідні записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження в інтересах АТ «Сбербанк».

7.5. 15.04.2020 до Господарського суду м. Києва надійшла відповідна позовна заява АТ «Сбербанк» (саме до якої вживалися вищезазначені заходи забезпечення позову).

7.6. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.04.2020 у справі № 910/5173/20 зазначену вище позовну заяву повернуто на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

7.7. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.04.2020 у справі №910/4486/20 (залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2020) Господарський суд м. Києва, розглянувши клопотання ПрАТ «Кріпта» та ПАТ «Квазар» про скасування заходів забезпечення позову скасував заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою від 02.04.2020 у даній справі, посилаючись на приписи п. 2 ч. 13 ст. 145 ГПК України та взявши до уваги факт того, що позовну заяву АТ «Сбербанк» було повернуто.

7.8. В подальшому, ухвалу Господарського суду м. Києва від 21.04.2020 у справі №910/5173/20 про повернення позовної заяви АТ «Сбербанк» скасовано, а справу №910/5173/20 передано на розгляд до суду першої інстанції.

7.9. В свою чергу, 10.07.2020 АТ «Сбербанк» до Господарського суду м. Києва було подано заяву у межах провадження № 910/5173/20 про залишення позову без розгляду.

7.10. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 15.07.2020 у справі № 910/5173/20 позов АТ «Сбербанк» залишено без розгляду на підставі п. 5 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

8. Не погоджуючись з рішенням Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 та постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20, ПрАТ «Кріпта» звернулося з касаційною скаргою, в якій просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20, скасувати рішення Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20 та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

КАСАЦІЙНЕ ПРОВАДЖЕННЯ У КАСАЦІЙНОМУ СУДІ

9. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи 910/14704/20 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Жуков С.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2021.

10. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/14704/20 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Жуков С.В., суддя - Огороднік К.М., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2021.

11. У зв`язку з відпусткою судді Жукова С.В., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/14704/20 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Білоус В.В., суддя - Огороднік К.М., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.07.2021.

12. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Погребняка В.Я. - головуючого, судді - Білоуса В.В., судді - Огородніка К.М. від 21.07.2021 клопотання ПрАТ «Кріпта» про поновлення строку на касаційне оскарження задоволено.

Поновлено ПрАТ «Кріпта» строк на касаційне оскарження.

Відкрито касаційне провадження у справі № 910/14704/20 Господарського суду м. Києва за касаційною скаргою ПрАТ «Кріпта» на рішення Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021.

Повідомлено учасників справи, що розгляд касаційної скарги ПрАТ «Кріпта» відбудеться 14.09.2021.

Надано учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 17.08.2021.

Витребувано з Господарського суду м. Києва та Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/14704/20 за позовом ПрАТ «Кріпта» до АТ «Сбербанк» про стягнення 90 000,00 грн.

13. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В., автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/14704/20 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., суддя - Васьковський О.В., суддя - Огороднік К.М., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.09.2021.

14. Від заявника касаційної скарги ПрАТ «Кріпта» надійшло клопотання про розгляд справи без представника позивача.

15. В судове засідання 14.09.2021 з`явився представник АТ «Сбербанк», який надав пояснення у справі.

16. Інші учасники справи явку повноважних представників у судове засідання не забезпечили, про час та дату судового засідання були сповіщені належним чином.

17. З урахуванням положень Закону України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами), Верховний Суд дійшов висновку за можливе розглянути справу № 910/14704/20 у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.

18. Суд констатує, що до визначеної дати проведення судового засідання (14.09.2021) від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом касаційної скарги, в т.ч. про перерву чи відкладення розгляду справи, що унеможливило б розгляд справи у судовому засіданні 14.09.2021.

19. Натомість, від скаржника ПрАТ «Кріпта» надійшло клопотання про розгляд справи без його представника.

20. Оскільки, явка представників сторін не була визнана обов`язковою, Колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутністю повноважних представників інших учасників справи.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи скаржника

(ПрАТ «Кріпта»)

21. Скаржник вказує на те, що судами попередніх інстанцій не було враховано правової позиції Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеної у постанові від 19.02.2020 у справі № 200/10900/18-ц.

22. Крім того, скаржник зазначає, що розгляд цієї справи має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики за відсутності правової позиції у практиці господарського судочинства щодо застосування та тлумачення ч. 1 ст. 146 ГПК України.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

23. Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

Відповідно до ст. 300 ГПК України (в редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020), переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені п. п. 1, 3, 4, 8 ч. 1 ст. 310, ч. 2 ст. 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (ч. 4 ст. 300 ГПК України в редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020).

24. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

Предметом судового розгляду у цій справі є позовна заява ПрАТ «Кріпта» до АТ «Сбербанк» про стягнення збитків у розмірі 90 000,00 грн., спричинених вжиттям заходів забезпечення позову.

Статтею 136 ГПК України визначено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 02.04.2020 у справі № 910/4486/20 заяву АТ «Сбербанк» про забезпечення позову було задоволено. Серед іншого, було накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, які були передані ПрАТ «Квазар» за Розподільчим балансом (серія та номер: б/н, виданий: 29.01.2018), що є додатком № 1 до протоколу позачергових зборів акціонерів ПрАТ «Квазар» б/н від 29.01.2018, до статутного капіталу ПрАТ «Кріпта».

15.04.2020 за заявою АТ «Сбербанк», державним реєстратором в особі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковіної І.В. були внесені відповідні записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження в інтересах АТ «Сбербанк».

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.04.2020 у справі №910/4486/20 (залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2020) Господарський суд м. Києва, розглянувши клопотання ПрАТ «Кріпти» та ПрАТ «Квазар» про скасування заходів забезпечення позову скасував заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою від 02.04.2020 у даній справі, посилаючись на приписи п. 2 ч. 13 ст. 145 ГПК України та взявши до уваги факт того, що позовну заяву АТ «Сбербанк» було повернуто.

З поданих позивачем матеріалів справи вбачається, що 11.06.2020 на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 24.04.2020 у справі №910/4486/20 приватним нотаріусом Войтовським В.С. відповідні обтяження були припинені.

Позивач наголошує, що припинення обтяження відбулося саме з його ініціативи, тоді як вартість послуг приватного нотаріуса Войтовського В.С. з припинення відповідних обтяжень склала 90 000,00 грн., які позивач визначає як збитки, завдані неправомірними діями АТ «Сбербанк».

Згідно з ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За правилом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 та 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Отже, відшкодування збитків є однією з форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною в силу правил ст. 22 ЦК України, оскільки частиною 1 цієї статті визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, передбачено ст. 146 ГПК України.

Диспозицією ч. 1 цієї статті ГПК України передбачено загальне правило для відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, відповідно до якого у випадку залишення позову без розгляду або закриття провадження з інших, ніж зазначені у ч. 1 ст. 142 цього Кодексу підстав, або у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Водночас в питанні підстав для відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, спеціальні норми ст. 146 ГПК України слід застосовувати у системному тлумаченні із загальними нормами, які регулюють правовідносини щодо відшкодування збитків.

Правовідносини щодо відшкодування збитків врегульовані, зокрема і положеннями глави 25 «Відшкодування збитків у сфері господарювання» Господарського кодексу України (далі - ГК України) та глави 82 «Відшкодування шкоди» Розділу ІІІ «Окремі види зобов`язань» Книги п`ятої «Зобов`язальне право» ЦК України.

Ч. 1 ст. 1166 ЦК України унормовано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За ч. 3 ст. 147 ГК України збитки, завдані суб`єкту господарювання порушенням його майнових прав громадянами чи юридичними особами, а також органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, відшкодовуються йому відповідно до закону.

Статтею 224 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 225 ГК України).

Отже збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

А відповідальність у вигляді відшкодування збитків може бути покладено на особу за наявності в її діях складу цивільного правопорушення. На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок між такою поведінкою із заподіяними збитками. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Суд звертається до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, що викладена, зокрема, в постановах від 12.03.2019 у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) та від 14.04.2020 у справі № 925/1196/18 (провадження № 12-153гс19).

Загальні умови та порядок для відшкодування збитків, мають свої особливості у разі відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову (на підставі ст. 146 ГПК України).

Водночас, обов`язок доведення позивачем, а відповідно і встановлення судом причинного зв`язку (шляхом з`ясування протиправності дій відповідача, які повинні передувати настанню збитків, і шкідливих наслідків протиправної поведінки), як обов`язкової складової в питанні доведення підстав для відшкодування збитків, має місце як за загальними умовами для відшкодування збитків, так і за особливих підстав, передбачених ст. 146 ГПК України - у разі відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що причинний зв`язок між протиправними діями відповідача і шкідливими наслідками протиправності такої поведінки, які спричинили відповідні збитки, позивач обґрунтовує, посилаючись на наступні обставини:

- неодноразове подання АТ «Сбербанк» до суду заяв про забезпечення позову (до подання позовної заяви);

- заявлене відповідачем клопотання про вжиття заходів забезпечення позову у справі №910/4486/20 було спрямоване не на захист його права як позивача, а на зловживання його правами, порушення прав і втручання у господарську діяльність ПрАТ «Кріпта». Про зазначене, на думку позивача, свідчить заява АТ «Сбербанк» про залишення позову без розгляду, яку прийняв Господарський суд м. Києва відповідно до ухвали від 15.07.2020 у справі № 910/5173/20;

- подання декількох позовів до одного й того ж самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- невчинення дій АТ «Сбербанк», за заявою якого було внесено записи про обтяження майна на підставі ухвали суду, після скасування заходів забезпечення позову, що призвело до реальних збитків позивача, який змушений був самостійно звертатися до реєстратора з метою зняття арештів.

Розмір понесених збитків позивач підтверджує:

- рахунком - актом №75/1 від 09.06.2020 на суму 46 000,00 грн. без ПДВ.,

- платіжним дорученням №1113 від 02.09.2020 на суму 46 000,00 грн.;

- рахунком - актом №80/2 від 12.06.2020 на суму 44 000,00 грн. без ПДВ.;

- платіжним дорученням №1112 від 02.09.2020.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, обидва вищезазначені рахунки - акти, які видані приватним нотаріусом Войтовським В.С., не містять конкретного, вичерпного та детального переліку нотаріальних дій, вчинених приватним нотаріусом як на суму 44 000,00 грн., так і на суму 46 000,00 грн.

Крім того, серед поданих позивачем доказів відсутні документи, які б надали змогу ідентифікувати фактичний обсяг та кількість наданих приватним нотаріусом «додаткових правових послуг», про які йдеться мова у рахунках-актах.

Таким чином, суди попередніх інстанцій правомірно вказали на те, що з поданих позивачем доказів неможливо встановити, що сума у розмірі 90 000,00 грн. є реальною вартістю послуг, сплачених позивачем виключно за послуги зі зняття обтяжень, накладених судом у межах справи № 910/4486/20.

При цьому, фактів зловживання процесуальними правами, у розумінні ст. 43 ГПК України, скаржником не доведено.

Судами попередніх інстанцій правомірно враховано також і те, що приписами чинного законодавства України не передбачено обов`язок особи, в інтересах якої було вжито заходи забезпечення позову, ініціювати припинення обтяжень у разі скасування заходів забезпечення позову.

Виходячи з викладеного, суди попередніх інстанцій дійшли правомірного та обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ПрАТ «Кріпта».

25. Щодо суті касаційної скарги

Доводи, викладені у касаційній скарзі, не отримали підтвердження під час касаційного провадження, не спростовують в цілому правильних висновків судів попередніх інстанцій.

Посилання скаржника на неврахування судами попередніх інстанцій правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в питанні відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, що викладена в постанові від 19.02.2020 у справі № 200/10900/18-ц (провадження № 61-22785 св 19), є безпідставними, оскільки у вказаній постанові Верховний Суд дійшов аналогічного висновку, що для встановлення причинного зв`язку, суду слід з`ясувати протиправність дій відповідача, які повинні передувати настанню збитків, і шкідливі наслідки протиправної поведінки.

26. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст. 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (ч. 1 ст. 309 ГПК України в редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020).

Згідно з ч. 2 ст. 309 ГПК України не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

На підставі викладеного, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги ПрАТ «Кріпта» та залишення рішення Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20 без змін.

27. Судові витрати

У зв`язку з відмовою у задоволенні касаційної скарги та залишенні без змін рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції, витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 315 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Кріпта» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду м. Києва від 25.01.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2021 у справі № 910/14704/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Я. Погребняк

Судді О.В.Васьковський

К.М. Огороднік