ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"01" жовтня 2021 р. м. Ужгород Справа № 907/491/17

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Пригузи П.Д., розглянувши матеріали окремого провадження у справі

за заявою: Фізичної особи-підприємця Минди Юрія Васильовича,

про неплатоспроможність боржника - Фізичної особи підприємця Минди Юрія Васильовича,

кредитор: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерціний промислов-інвестиційний банк",

сторони не викликались,

в с т а н о в и в:

29.06.2017 ухвалою Господарського суду Закарпатської області відкрито провадження у справі № 907/491/17 про банкрутство Фізичної особи-підприємця Минди Юрія Васильовича.

14.08.2019 постановою Господарського суду Закарпатської області Фізичну особу-підприємця Минду Юрія Васильовича визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором боржника призначено арбітражного керуючого Чорнія Мар`яна Володимировича.

У жовтні 2019 року Публічне акціонерне товаристов "Акціонерний комерціний промислов-інвестиційний банк"(ПАТ "Промінвестбанк") подано до Господарського суду Закарпатської області заяву з грошовими вимогами до боржника у сумі 234 937 339,20 грн, з яких:

- 7 482,00 грн. витрати на оплату судового збору;

- 10 000 000 грн - вимоги забезпечені заставою;

- 224 929 857,20 грн вимоги третьої черги.

21.10.2020 ПАТ "Промінвестбанк" до суду першої інстанції подано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи кредитного договору для підтвердження наявності кредиторських вимог до фізичної особи - підприємця - Минди Юрія Васильовича.

22.10.2020 ухвалою Господарського суду Закарпатської області, яка 12.04.2021, яка постановою Західного апеляційного господарського суду у справі №907/491/17 залишена без змін, відмовлено ПАТ "Промінвестбанк" у визнанні його кредитором та включення його грошових вимог до боржника у зв`язку з визнання нікчемним основного зобов`язання кредитного договору, а відтак, встановленої законом недійсності забезпечувального зобов`язання договору поруки та договору іпотеки, за якими виникли вимоги заявника до боржника.

Клопотання про проведення почеркознавчої експертизи відхилено через те, що воно має за мету переглянути постанову Київського апеляційного господарського суду від 22.06.2016 у справі №910/17687/15, яким встановлено факти, що мають преюдиціальне значення.

Постановою від 05 серпня 2021 року у цій справі №907/491/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду скасував постанову Західного апеляційного господарського суду від 12.04.2021 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 22.10.2020 у справі №907/491/17, а справу № 907/491/17 в частині розгляду грошових вимог Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" до боржника передав на новий розгляд до Господарського суду Закарпатської області.

В цій частині заяву та матеріали провадження включено до повторно автоматизованого розподілу для визначення головуючого судді у справі.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2021 справу № 907/491/17 розподілено судді Пригузі П.Д., яка приймається ним до свого призначення.

Приймаючи справу до свого провадження та призначаючи її до розгляду, суд звертає увагу учасників справи на висновки і вказівки Верховного суду, що викладені у наведеній вище постанові від 05 серпня 2021 року.

Так, у пунктах 50 56 постанови ВС зазначає про таке.

« 50. У даній справі, відмовляючи заявнику у визнанні кредитором у справі про банкрутство ФОП Минди Ю.В., суди першої та апеляційної інстанцій виходили з визнання у господарській справі № 910/17687/15 нікчемним основного зобов`язання Кредитного договору, укладеного між ПАТ "Промінвестбанк" та ФОП Миндою В.Ю., а відтак, встановленої законом недійсності забезпечувального зобов`язання договору поруки та договору іпотеки, з яким виникли вимоги заявника до боржника.

51. Водночас, посилаючись на нікчемність кредитного договору № 2391 від 26.12.2007 як підставу відмови у визнанні грошових вимог до боржника, судами попередніх інстанцій не було надано належної оцінки доводам заявника про існування трьох різних примірників кредитного договору від 26.12.2007, як і не наведено належного обґрунтування нікчемності саме тих договорів, на які посилається банк.

52. У зв`язку з наведеним, Верховний Суд вважає також передчасною відмову суду першої інстанції у задоволенні клопотання заявника про призначення у справі судової експертизи саме того примірника кредитного договору, що надавався банком, для повного та всебічного встановлення обставин наявності/відсутності та обґрунтованості вимог ПАТ "Промінвестбанк" до ФОП Минди Ю.В.

53. Також, поза увагою та без належної оцінки суди першої та апеляційної інстанції залишили доводи заявника про те, що висновком експерта у справі № 910/23094/14 було встановлено факт не підписання спірного кредитного договору ФОП Миндою В.Ю., натомість не встановлювалися обставини підписання такого договору іншою довіреною особою від імені позичальника.

54. Крім того, судами не досліджено наведені заявником обставини щодо перерахування кредитних коштів, які, як стверджує ПАТ "Промінвестбанк", були направлені на погашення наявної заборгованості ФОП Минди В.Ю. перед іншими банками.

55. При цьому, Суд зауважує, що у даній справі обставина укладення ФОП Миндою Ю.В. договору поруки та іпотеки не ставиться під сумнів учасниками справи, що не суперечить існуванню наявності певного кредитного договору, за яким поручився боржник у даній справі.

56. Верховний Суд дійшов висновку, що доводи ПАТ "Промінвестбанку" наведені в судах першої та апеляційної інстанції не були очевидно необґрунтованими, що вимагало від судів їх повного дослідження та надання їм належної оцінки. Водночас, наведені скаржником у касаційній скарзі аргументи про порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали та постанови знайшли підтвердження під час розгляду касаційної скарги.»

Окрім того, у пункті 67 постанови Верховний Суд надає вказівки такого змісту.

« 67. Під час нового розгляду справи суду необхідно врахувати викладене, оцінити правомірність вимог заявника, надати належну оцінку всім доводам учасників справи із належним обґрунтуванням прийняття або неприйняття відповідних доводів і доказів, а отже, і встановити обставини щодо наявності або, навпаки, відсутності підстав для визнання ПАТ "Промінвестбанк" кредитором у даній справі.»

Згідно приписів статті 316 ГПК України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Враховуючи вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, зважаючи на ціну позову, значення справи для сторін, категорію справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі необхідність у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, суд доходить висновку, що цю справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.

Відповідно до приписів статті 99, 103 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

Призначаючи справу до розгляду суд нагадує учасникам справи, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; неприпустимість зловживання процесуальними правами тощо.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 5 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд, зважаючи на висновки Верховного Суду у цій справі, пропонує учасникам справи (спору) визначитися з питаннями для почеркознавчої експертизи, а також визначитися, чи є необхідність для призначення у справі інших видів експертизи для підтвердження або спростування обставин справи, на яких сторони грунтують свої доводи та заперечення.

Окрім того, суд нагадує сторонам про можливість використання інституту письмового опитування учасників справи як свідків, що передбачений приписами статті 90 ГПК України.

Як вбачається із приписів ст.90 ГПК україни, учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи.

Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті.

На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання.

Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом із заявою свідка надає такі докази.

Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання:

1) з підстав, визначених статтями 67, 68 цього Кодексу;

2) якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;

3) якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань.

За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.»

Відповідно до ч. 4 ст. 46 ГПК України зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Керуючись статтями 45, 120, 122 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 32, 33, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

1. Справу № 907/491/17 в частині розгляду грошових вимог Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" до боржника Минди Юрія Васильовича прийняти до свого провадження для нового розгляду.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання у справі на 28 жовтня 2021 р. на 11:00 год. у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: вул.Коцюбинського, 2А м.Ужгород, зал судових засідань №4.

4. Явку в засідання представників сторін з доказами про повноваження, визначеними ст. 60 ГПК України, визнати обов`язковою.

5. Запропонувати заявнику (позивачеві) в строк до дня судового засідання визначитися з необхідністю та видами експертиз, що можуть бути призначеними у справі, та надати відповідні заяви, визначивши питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта.

6. Запропонувати боржнику (відповідачеві) письмово викласти позицію щодо клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи та питання, роз`яснення яких потребує висновку експерта.

7. Запропонувати сторонам надати до суду відповідні доповнення до заяв по суті справи з урахуванням результатів розгляду справи та висновків і вказівок Верховного Суду, надати до справи додаткові докази та пояснення, зокрема про обставини перерахування кредитних коштів, отриманих позичальником (платіжні доручення тощо).

8. Копію ухвали направити учасникам провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду у цій справі.

Суддя П.Д. Пригуза