ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" вересня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/1703/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Почуєвій А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, м.Ізюм Харківської області в інтересах держави, в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області, смт.Донець Харківської області Північно-Східного офісу Держаудитслужби, м.Харків
до Пришибського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад" Балаклійської районної ради Харківської області, с.Пришиб Харківської області , Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач", м.Харків
про визнання недійсними угод та стягнення 94 163,71грн.
за участю представників:

від прокуратури: Хольченков А.О., службове посвідчення № 057299 від 09.10.2020

від першого позивача: не з`явився

від другого позивача: не з`явився

від першого відповідача: не з`явився

від другого відповідача: Блинда О.М., довіреність від 04.02.2021

ВСТАНОВИВ:

Керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області (надалі - прокурор) в інтересах держави в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області (надалі - перший позивач) та Північно-Східного офісу Держаудитслужби (надалі - другий позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Пришибського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад" Балаклійської районної ради Харківської області про (надалі - перший відповідач) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" (надалі - другий відповідач), в якому просить:

- визнати недійсними додаткові угоди №1 від 23.03.2020, №2/3 від 30.04.2020, №3 від 28.10.2020, №4 від 19.11.2020, №5 від 27.11.2020, №7 від 27.01.2021 до договору №32Г-2020 від 04.02.2020 на постачання природного газу, укладені між Пришибським навчально-виховним комплексом "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад" Балаклійської районної ради Харківської області () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" ();

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" (61022, м. Харків, вул. Сумська, 39,) на користь Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області (64250, Харківська область, Ізюмський район, смт. Донець, вул. Центральна, буд.40, ) безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 94163,71 грн.

Ухвалою від 31.05.2021 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 15.06.2021.

15 червня 2021 року від ТОВ "Мегагаз Постач" надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти вимог прокурора заперечив, просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на його необґрунтованість. Зазначив, що прокурор безпідставно посилається на прейскуранти АТ "НАК "Нафтогаз", в яких відображено ціни на природний газ, оскільки вони носять суто інформаційний характер та визначають ціни лише одного з учасників ринку природного газу. Не погодився другий відповідач і з твердженням прокурора, що додаткова угода про підвищення ціни на газ була укладена одразу після договору, оскільки протягом першого місяця дії договору (лютий 2020 року) природний газ постачався за ціною, визначеною при його укладенні. При цьому, початкова ціна газу в договорі була обумовлена тим, що ТОВ "Мегагаз Постач" здійснив закупівлю природного газу по оптимальній ціні, що дозволило даному товариству запропонувати найнижчу ціну, яка була вказана в договорі. Однак в подальшому, у зв`язку з ростом цін на газ на газовому ринку, відповідач був змушений підвищувати вартість газу. У зв`язку з цим, твердження прокурора про штучне заниження ціни при поданні пропозиції щодо укладення договору другий відповідач вважає хибним. Згідно з роз`ясненням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.10.2016 №3302-06/34307-06 щодо можливості неодноразової зміни істотних умов договору про закупівлю, які в сукупності можуть перевищувати 10% від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладення договору про закупівлю. Також, другий відповідач вважає необґрунтованим посилання прокурора на ст.1212 ЦК України, оскільки спірні грошові кошти були отримані на підставі договору, який у судовому порядку не оспорювався та є дійсним. Крім того, на думку другого відповідача, прокурор не мав права звертатися з даним позовом в інтересах Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області та Північно-Східного офісу Держаудитслужби.

У підготовчому засіданні 15.06.2021 судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, а також оголошено перерву до 20.07.2021.

29 червня 2021 року прокурором подано відповідь на відзив, у якій він проти доводів другого відповідача заперечив. Наполягає на правомірності позовних вимог, оскільки незважаючи на те, що постачальнику достеменно було відомо про економічну невигідність укладеного договору, він не відмовився від його виконання, а підписав договір маючи на меті подальше спонукання споживача до укладення незаконних і таких, що порушують інтереси держави, додаткових угод. Крім того, зазначив, що позов обґрунтовано подано в інтересах Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області та Північно-Східного офісу Держаудитслужби.

19 липня 2021 року від другого відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив, у якій він навів заперечення проти позову, аналогічні тим, що були викладені у відзиві, однак з урахуванням доводів прокурора у відповіді на відзив.

У підготовчому засіданні 20.07.2021 судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, судове засідання призначено на 18.08.2021.

У судових засіданнях 18.08.2021 та 15.09.2021 судом оголошувалися перерви до 15.09.2021 та 17.09.2021 відповідно.

Прокурор у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзиві.

Представник першого позивача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Другий позивач свого представника в судове засідання не направив, однак 17.09.2021 подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Перший відповідач відзиву на позов не надав, представника в судове засідання не направив, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Представник другого відповідача у судовому засіданні проти вимог позивача заперечила з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та запереченні на відповідь на відзив, просила у задоволенні позову відмовити.

Пунктом 1 частини 3 статті 202 ГПК України встановлено, що у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників першого позивача та першого відповідача за наявними матеріалами.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно і повно дослідивши надані до матеріалів справи докази, суд встановив наступне.

30 грудня 2019 року Пришибським навчально-виховним комплексом "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад" Балаклійської районної ради Харківської області (надалі - Пришибський НВК) на веб-сайті "Prozorro" оприлюднено оголошення UA-2019-12-30-000035-a про проведення відкритих торгів на закупівлю газового палива обсягом 64994 м.куб з терміном постачання до 31.12.2020 з очікуваною вартістю 790637,00грн.

За результатом проведеної процедури закупівлі переможцем визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" з ціновою пропозицією 259326,06грн., з яким Пришибським НВК укладено договір №32Г-2020 від 04.02.2020 про постачання природного газу (надалі - Договір).

Відповідно до п.3.1 Договору сторони погодили наступний орієнтовний обсяг газу, який планується до постачання у кожному календарному (газовому) місяці, річний плановий обсяг постачання газу - 64,994тис.куб.м.

Відповідно до п.7.1 Договору ціна за 1000,0 куб.м.газу становить 3325,00 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) - 665,00 грн., що разом з ПДВ складає 3990,00 грн.

Відповідно до п.7.2 загальна вартість даного Договору складає 259326,06грн., в т.ч. ПДВ 43221,01грн.

В подальшому, між TOB "Мегагаз Постач" та Пришибським НВК укладено додаткові угоди, якими збільшено ціну товару в Договорі, яка була визначена за результатами відкритих торгів.

Зокрема, додатковою угодою №1 від 23.03.2020 визначено ціну за 1000,0кубічних метрів газу 4389,00 грн. (з ПДВ), тобто збільшено ціну на 399 грн. за 1000куб.м.

В обґрунтування необхідності збільшення природного газу постачальником надана цінова довідка №272/20 від 13.03.2020 Харківської торгово-промислової палати, в якій зазначена інформація від регіональних газопостачальних установ, наступних областей: Одеської, Тернопільської, Донецької (м. Краматорськ) та Херсонської (5990,04грн./1000куб.м., 6120,00грн./1000куб.м., 7113,264грн./1000куб.м, 5753,832 грн./1000куб.м. відповідно).

Додатковою угодою №2/3 від 30.04.2020 визначено ціну за 1000,0 кубічних метрів газу у розмірі 4827,90грн. (з ПДВ), тобто збільшено ціну на 438,90грн.

В обґрунтування необхідності підвищення ціни газу постачальник надав цінову довідку №384/20 від 08.04.2020 Харківської торгово-промислової палати, відповідно до якої з 1 по 30 квітня 2020 року на території України ціна природного газу складає 5536,80грн. за 1000 куб.м.

Додатковою угодою №3 від 28.10.2020 визначено ціну за 1000,0 кубічних метрів газу з 01.10.2020 у розмірі 5310,69 грн. (з ПДВ), тобто ціну збільшено на 482,79 грн. за 1000 куб.м. газу.

В обґрунтування укладення зазначеної додаткової угоди постачальником надано цінову довідку №1159/20 від 07.10.2020 Харківської торгово-промислової палати, відповідно до якої згідно з інформацією офіційних сайтів регіональних газопостачальників товариств Одеської, Волинської, Чернівецької, Харківської, Хмельницької, Закарпатської, Полтавської та Вінницької областей вартість природного газу з 01 жовтня 2020 року становить від 6864,00грн. до 7865,891грн. за 1000 куб.м. Крім того, відповідно до зазначеної довідки Середньозважена ціна з ПДВ за вересень 2020 року складає 4702,90 грн./1000 куб.м., за жовтень (станом на 07.10.2020) - 5466,01 грн./1000куб.м., відповідно зміна середньозваженої ціни між вказаними періодами складає +16,22%.

Крім того, додатковою угодою №4 від 19.11.2020 визначено ціну за 1000,0 кубічних метрів газу з 01 листопада 2020 року у розмірі 5841,76 грн. (з ПДВ), тобто збільшено ціну на 531,07 грн.

Також, 27.11.2020 між постачальником та Пришибським НВК укладено додаткову угоду №5, відповідно до якої ціна за 1000 кубічних метрів газу з 01.11.2020 становить 6425,93грн. (з ПДВ), тобто ціну збільшено на 584,17 грн.

В обґрунтування укладення додаткових угод №4 та №5 постачальник надав одну й ту саму цінову довідку №1331/20 від 06.11.2020, в якій зазначено, що ціновий діапазон по постачанню природного газу з 01.11.2020 складає з 6870,00грн. до 8851,891грн./за 1000 куб.м. Середньозважена ціна за жовтень 2020 року складає 5555,96грн./1000куб.м., за листопад 2020 (станом на 05.11.2020) - 6700,00грн./1000куб.м., коливання (зростання) середньозваженої ціни між вказаними періодами +20,59 %.

31 грудня 2020 року TOB "Мегагаз Постач" та Пришибськии НВК уклали додаткову угоду №6 до договору №32Г-2020 на постачання природного газу від 04.02.2020, відповідно до якої сторони дійшли згоди продовжити дію Договору №32Г-2020 на постачання природного газу від 04.02.2020 на строк, достатній для проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році та уклали дану додаткову угоду про наступне:

п.7.2 розділу 7 Договору викласти в наступній редакції:

"7.2. Загальна Вартість даного Договору збільшена на 20% від суми Договору, а саме на 51865,19грн., складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх Газових місяців та наданих Послуг із замовлення (бронювання) потужностей протягом строку дії даного Договору відповідно до Актів приймання-передачі Газу та Послуг із замовлення (бронювання) потужності кожного Газового місяця".

п.14.1 розділу 14 Договору викласти в наступній редакції:

"14.1. Цей договір вступає в силу з моменту підписання Сторонами. Термін дії договору в частині постачання природного газу продовжено на строк, достатній для проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі на початку наступного року, а саме до 28.02.2021 року включно, а в частині розрахунків до повного виконання Сторонами своїх обов`язків".

27.01.2021 між постачальником та Пришибським НВК укладено додаткову угоду №7, відповідно до якої:

Пункт 3.1.1 договору викладено в наступній редакції:

"3.1.1. Сторони погодили наступний орієнтовний обсяг Газу, який планується до постачання у кожному календарному (Газовому) місяці, річний плановий обсяг постачання газу у 2021 році - 7,33751 тис.куб.м."

Пункт 7.1 договору викласти в наступній редакції:

"7.1 Ціна за 1000,0 кубічних метрів Газу з 01 січня 2021 року становить 5890,42грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) - 1178,08 грн., що разом з ПДВ складає 7068,80грн."

В обґрунтування укладення вказаної додаткової угоди постачальник надав цінову довідку №22/21 від 06.01.2021, в якій зазначено, що ціновий діапазон на природний газ на ринку України становить від 8250,00 до 10363,89 грн./за 1000 куб.м. Середньозважена ціна за грудень 2020 року складає 6344,48 грн./1000 куб.м., за січень 2021 (станом на 05.01.2021) - 7573,23 грн./1000 куб.м., коливання (зростання) середньозваженої ціни між вказаними періодами +19,36%.

Звертаючись з даним позовом, прокурор зазначає, що шляхом неодноразових, безпідставних ініціювань, та як наслідок підписань додаткових угод №№1, 2/3, 3, 4, 5 та 7 про збільшення ціни на газ, постачальником збільшено на 77,16% ціну на природний газ від первинної ціни, зазначеної в договорі №32Г-2020 від 04.02.2020, а саме: з 3990грн. до 7069,50грн. за 1000 куб.м. газу. При цьому, кількість природного газу, що мав бути поставлений за Договором, зменшена з 64,994тис.куб.м. до 45,92973тис.куб.м., що на 19,06427 тис.куб.м. менше від початкової кількості. Як наслідок, додатковими угодами змінені істотні умови Договору: ціна за одиницю товару збільшена на 77,16%, а обсяг закупівлі зменшено на 29,33%, що суперечить ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

У зв`язку з цим, прокурор на підставі ст.ст.203, 215 ЦК України просить визнати недійсними додаткові угоди №1 від 23.03.2020, №2/3 від 30.04.2020, №3 від 28.10.2020, №4 від 19.11.2020, №5 від 27.11.2020, №7 від 27.01.2021 до договору №32Г-2020 від 04.02.2020 на постачання природного газу.

Також, прокурором на підставі статті 1212 ЦК України заявлено вимогу про стягнення з ТОВ "Мегагаз Постач" на користь Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області безпідставно надмірно сплачених бюджетних коштів в сумі 94163,71грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 203 ЦК України зазначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній на моменту укладення Договору) договір про закупівлю - це договір, що укладається між замовником і учасником торгів за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

Частиною 1 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній на моменту укладення Договору) визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цих Законом.

За приписами ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній на моменту укладення Договору) умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; тощо.

Суд враховує, що під час дії Договору, а саме з 19.04.2020 набрав чинності Закон України від 19.09.2019 №114-IX "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель" від19.09.2019 №114-IX, яким Закон України "Про публічні закупівлі" було викладено в новій редакції. При цьому, законодавцем було змінено вимоги щодо внесення змін до умов договору про закупівлю.

Так відповідно до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції Закону від 19.09.2019 №114-IX) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Однак відповідно до пункту 6 Розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону від 19.09.2019 №114-IX договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Отже, незважаючи на набрання з 19.04.2020 чинності новою редакцією Закону України "Про публічні закупівлі", сторони Договору, укладеного 04.02.2020 повинні вносити до нього зміни у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Таким чином, сторони при укладенні усіх оспорюваних додаткових угод повинні були дотримуватися вищевказаних приписів частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" в редакції, що була встановлена до введення в дію Закону від 19.09.2019 №114-IX.

Статтею 526 ЦК встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином, зокрема відповідно до умов договору.

Частиною 1 статті 525 ЦК встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст. 651 ЦК зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Закон України "Про публічні закупівлі" не містить виключень з цього правила.

Отже, зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

В обґрунтування права на підписання додаткових угод та збільшення ціни товару відповідач посилається на роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України "Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю", що міститься у листі від 07.04.2015 №3302-05/11398-07, згідно з яким у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Враховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Суд звертає увагу, що право тлумачити норму права є виключним правом суду. Роз`яснення державних органів (листи, рекомендації) не є нормою права і не мають юридичного значення, про що вказано і в самому листі Мінекономіки.

Між тим, згідно зі статтею 13 ЦК України кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ГК зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. При цьому сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це іншій стороні договору. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у 20-денний строк після одержання пропозиції повідомляє іншу сторону про результати такого розгляду.

Таким чином, зміна умов договору відбувається за згодою обох сторін.

В той же час, суд наголошує, що будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки.

У даній справі, Пришибський НВК, який мав беззаперечне право на отримання газу по ціні, визначеній в укладеному сторонами Договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо пропозиції ТОВ "Мегагаз Постач" про збільшення ціни підписав спірні додаткові угоди, внаслідок чого ціна 1000 куб.м. газу збільшилася на 77,16%, а обсяг поставки газу за Договором істотно зменшився на 29,33%.

Внаслідок цього, споживач за бюджетні кошти не зміг закупити газ по ціні, запропонованій постачальником - переможцем процедури закупівлі, натомість був змушений оплачувати газ за ціною, на 77,16% вище, ніж встановлена Договором, з одночасним зменшенням договірних обсягів газу.

За таких обставин, суд доходить висновку, що перемога ТОВ "Мегагаз Постач" у процедурі закупівлі за державні кошти та укладення договору з однією ціною та її подальше суттєве підвищення на 77,16% шляхом чи не щомісячного укладення шести додаткових угод (при тому, що газ фактично поставлявся протягом 8 місяців: березень-травень, жовтень-грудень 2020 року та січень-лютий 2021 року) є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.

Окрім цього, слід зауважити, що ТОВ "Мегагаз Постач" не надало суду жодних доказів ані закупівлі газу за "оптимальними цінами", які дозволили сформувати "вигідну пропозицію" при укладенні Договору, ані здійснення подальшої закупівлі газу на ринку природного газу за підвищеними цінами, внаслідок чого постачальник був вимушений ініціювати підвищення договірної ціни на газ.

Щодо наданих другим відповідачем довідок Харківської торгово-промислової палати, суд зазначає, що вони свідчать про зміну ціни на ринку газу, проте не містять відомостей, за якою саме ціною ТОВ "Мегагаз Постач" здійснював закупівлю газу протягом дії Договору та чи могло це мати наслідком необхідність збільшення договірної вартості газу.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що оспорювані додаткові угоди №1 від 23.03.2020, №2/3 від 30.04.2020, №3 від 28.10.2020, №4 від 19.11.2020, №5 від 27.11.2020, №7 від 27.01.2021 до договору №32Г-2020 від 04.02.2020 на постачання природного газу суперечать приписам частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, що була встановлена до введення в дію Закону від 19.09.2019 №114-IX), а також іншим вищевказаними нормам чинного законодавства.

У зв`язку з вищевикладеним, позовні вимоги прокурора про визнання вказаних додаткових угод недійсними є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо вимог прокурора про стягнення 94163,71грн. суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином (п.1 ч.3 ст.1212 ЦК України).

З доданих до позову актів приймання-передачі природного газу №160 від 16.03.2020, №350 від 27.04.2020, №448 від 29.05.2020, №670 від 27.10.2020, №749 18.11.2020, №849 від 15.12.2020, №864 від 24.12.2020, №159 від 10.02.2021 та №284 від 11.03.2021 вбачається, що протягом дії Договору ТОВ "Мегагаз Постач" фактично було поставлено, а Пришибським НВК спожито 54,91228 тис.м.куб. природного газу.

При цьому, за час дії Договору споживачем було проведено оплату за спожитий газ на рахунок в загальній сумі 313263,71грн., що підтверджується платіжними дорученнями №76 від 17.03.2020, №113 від 28.04.2020, №159 від 04.06.2020, №308 від 29.10.2020, №327 від 20.11.2020, №359 від 18.12.2020, №379 від 28.12.2020, №17 від 18.02.2021, №275 від 14.04.2021.

В той же час, оскільки первинна ціна, визначена за Договором, складала 3990,00грн. за 1000м.куб. газу, Пришибський НВК без врахування недійсних додаткових угод повинен був сплатити за 54,91228тис.м.куб. газу грошові кошти в розмірі: 54,91228тис.куб.м. х 3900,00грн. = 219100,00грн.

Отже, оскільки фактично споживач сплатив за Договором 313263,71грн., грошові кошти в розмірі 94163,71грн. (313263,71грн. - 219100,00грн.) є надмірно та безпідставно сплаченими грошовими коштами, які підлягають стягненню на підставі ст.1212 ЦК України.

За таких обставин, позов підлягає задоволенню і в цій частині.

Щодо заперечень другого відповідача про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч.4 ст.23 Закону "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Звертаючись з даним позовом прокурор зазначив, що у даному випадку порушенням інтересів держави є те, що відповідачами під час проведення закупівлі природного газу порушено вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що створило ризик до протиправного витрачання коштів бюджету, нераціонального та неефективного їх використання.

Укладення оспорюваних додаткових угод до Договору всупереч норм законодавства є прямим порушенням законності в бюджетній системі, яке сприяє розвитку інфляційних процесів у країні, підриває довіру громадян і наносить вагомий матеріальний і моральний збиток, що не може не відобразитись на державних інтересах та авторитеті держави, а також порушує інтереси держави в особі органу місцевого самоврядування, як розпорядника державних коштів, який в межах здійснення покладених на нього функцій зобов`язаний забезпечувати ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів.

Прокурор звернувся з позовом в інтересах Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області з огляду на наступне.

Відповідно до п.1.6 статуту Пришибського НВК засновником комплексу є Балаклійська районна рада Харківської області.

Згідно п.1.7 Статуту в оперативній діяльності комплекс підпорядковується відділу освіти Балаклійської районної державної адміністрації.

Фінансування комплексу здійснюється згідно із бюджетним законодавством (п.1.8 Статуту).

Відповідно до рішення районної ради від 17 грудня 2015 року №34-VII "Про делегування Балаклійській районній державній адміністрації окремих повноважень Балаклійської районної ради" повноваження щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл. селищ, міста Балаклійського району, а Пришибський НВК відноситься до цих об`єктів, делеговані райдержадміністрації.

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 р. № 1635-р здійснено реорганізацію районних державних адміністрацій районів, ліквідованих згідно з постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-ІX "Про утворення та ліквідацію районів", шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених зазначеною постановою, та як наслідок Балаклійську районну державну адміністрацію приєднано до Ізюмської райдержадміністрації.

На теперішній час Балаклійська районна рада Харківської області, відділ освіти Балаклійської РДА, Балаклійська РДА знаходяться в стані припинення.

Згідно рішення Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області від 12.01.2021 №152 -VIII у комунальну власність Донецької територіальної громади Ізюмського району Харківської області в особі Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області прийнято Пришибський навчально-виховний комплекс «загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад» Балаклійської районної ради Харківської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 Конституції України та ч. 3 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування", рухоме та нерухоме майно, що є у комунальній власності територіальної громади міста є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування.

Органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території.

У статті 143 Конституції України зазначено, що місцеві органи самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки та збори відповідно до закону; утворюють, реорганізовують та ліквідують комунальні підприємства, організації, установи.

Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування (ч. 2 ст.327 ЦК України).

Частиною 5 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Частиною першою статті 17 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Відповідно до ч. 5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Таким чином, Донецька селищна рада Ізюмського району Харківської області є органом, уповноваженим здійснювати захист порушених інтересів територіальної громади у вказаних спірних правовідносинах.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю серед іншого є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна у бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

За змістом пунктів 1, 7, 8,10 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів тощо.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.п.3,9 п.4 вказаного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Державна аудиторська служба України, як орган, який здійснює фінансовий контроль, при моніторингу публічних закупівель має право при виявлені випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

Таким чином, Держаудитслужба набуває статусу позивача внаслідок звернення до суду з метою усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Держаудитслужба є компетентним органом, з повним обсягом цивільної дієздатності та має повноваження звертатися до суду для захисту порушених інтересів держави у сфері публічних закупівель, а тому прокурор за наявності підстав представництва інтересів держави, може здійснювати таке представництво в особі цього компетентного органу.

Постановою Кабінету Міністрів України №266 від 06.04.2016 року "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п.1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до наказу Держаудитслужби України №23 від 02.06.2016 затверджено Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, згідно якого Північно-східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Луганський, Сумській, Харківській та Полтавській областях. Повноваження Північно-східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.

Таким чином, прокурор правильно визначив позивачами в даному спорі Донецьку селищну раду Ізюмського району як орган, у якого у власності перебуває Пришибський НВК, та Північно-східний офіс Держаудитслужби України як орган державного фінансового контролю.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

На виконання вказаних вимог, прокуратурою направлено відповідні листи-повідомлення до Донецької селищної ради Ізюмського району та Північно-східного офісу Держаудитслужби.

Згідно отриманої від Донецької селищної ради відповіді вказаним органом заходи судового захисту інтересів держави не вживались та вживатись не будуть.

Згідно отриманої від Північно-східного офісу Держаудитслужби відповіді №202031-17/1959-2021 від 09.03.2021 заходи цивільно-правового характеру, в тому числі подання позовної заяви до суду щодо визнання недійсним договору не вживались і не плануються.

Таким чином, з вказаних листів уповноважених органів наміру вжиття заходів щодо захисту інтересів держави в судовому порядку прокурором не виявлено.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що у прокурора існують достатні підстави для здійснення представництва інтересів держави шляхом звернення до суду із даним позовом.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається:

- за позовними вимогами про визнання додаткових угод недійсними - на відповідачів порівну, тобто по 6810,00грн. на кожного відповідача;

- за позовною вимогою про стягнення коштів - на другого відповідача в розмірі 2270,00грн.

Керуючись статтями 129, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати недійсними додаткові угоди №1 від 23.03.2020, №2/3 від 30.04.2020, №3 від 28.10.2020, №4 від 19.11.2020, №5 від 27.11.2020, №7 від 27.01.2021 до договору №32Г-2020 від 04.02.2020 на постачання природного газу, укладені між Пришибським навчально-виховним комплексом "Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад" Балаклійської районної ради Харківської області (64223, Харківська область, Балаклійський район, с.Пришиб, вул.Данилевського, буд.70/2, код 25457717) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" (61022, м.Харків, вул.Сумська, буд.39, офіс 125, код 40292876).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" (61022, м. Харків, вул. Сумська, 39, код 40292876) на користь Донецької селищної ради Ізюмського району Харківської області (64250, Харківська область, Ізюмський район, смт. Донець, вул. Центральна, буд.40, код 04397112) безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 94163,71 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегагаз Постач" (61022, м. Харків, вул. Сумська, 39, код 40292876) на користь Харківської обласної прокуратури (61001, м.Харків, вул.Богдана Хмельницького, буд.4, код 02910108) 15890,00грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено "27" вересня 2021 р.

Суддя М.В. Калантай