ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

24 вересня 2021 року Справа № 915/982/21

м.Миколаїв

За позовом: виконувача обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області (56101, Миколаївська область, м. Баштанка, пров. Пожежний, 3) в інтересах держави в особі:

1. Комунального некомерційного підприємства "Казанківська багатопрофільна лікарня" Казанківської селищної ради (56002, Миколаївська область, Казанківський район, смт. Казанка, вул. Центральна, 36)

2. Казанківської селищної ради (56002, Миколаївська область, Казанківський район, смт. Казанка, вул. Миру, 228)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Інтербуд" (54029, Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Робоча, 2-А, оф. 307),

про: стягнення збитків за договором підряду № 172 від 04.09.2018 у розмірі 163125,73 грн та за договором підряду № 184 від 12.09.2018 у розмірі 752 973,08 грн,-

Суддя Ткаченко О.В.

За участю секретаря судового засідання Сулейманової С.М.

Від позивачів: представники не з`явились.

Від відповідача: адвокат Луук А.В.

У судовому засіданні приймає участь прокурор Левкович А.Є.

СУТЬ СПОРУ: 22.06.2021 виконувач обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою (вх. № 9548/21 від 22.06.2021) в інтересах КНП "Казанківська багатопрофільна лікарня" та Казанківської селищної ради, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Інтербуд" збитки за договором підряду № 172 від 04.09.2018 у розмірі 163125,73 грн та за договором підряду № 184 від 12.09.2018 у розмірі 752 973,08 грн.

В обґрунтування заявлених вимог прокурор посилається на факти неякісного виконання робіт та завищення обсягів виконаних робіт підрядником - ТОВ "Будівельна компанія Інтербуд" за договором підряду № 172 від 04.09.2018 та договором підряду № 184 від 12.09.2018 на загальну суму 916098,81 грн, що встановлені висновками призначених в рамках кримінального провадження №0000019 від 06.06.2019 судової будівельно-технічної експертизи та судово-економічної експертизи.

Ухвалою суду від 29.06.2021 позовну заяву було залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали суду від 29.06.2021 від прокуратури 09.07.2021 до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 14.07.2021 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 08.09.2021 о 09:30.

02.08.2021 до суду надійшов відзив, згідно якого відповідач заперечує проти заявлених вимог у повному обсязі, зазначає про належне виконання ним умов договору, а також вказує:

- по - перше, позивач посилається на ч.3 ст. 13 Закону України "Про прокуратуру" та вказує,

оскільки до матеріалів справи не додано доказів неможливості подання позову керівником та першим заступником Баштанської окружної прокуратури, а наказ № 499к не встановлює строк, в рамках якого Савицька М.В. тимчасово виконує обов`язки першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури, на думку відповідача, неможливо встановити , чи діяла Савицька М.В. в межах наданих їй повноважень, а тому на підставі ч. 2 ст. 226 ГПК України позовна заява підлягає залишенню без розгляду;

- по - друге, відповідач вважає відсутніми підстави для представництва прокурором інтересів позивачів, оскільки стороною договору є Казанківська центральна районна лікарня, а отже вона повинна при наявності обґрунтованих підстав та доказів порушення умов договорів самостійно захищати власні інтереси.

11.08.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у кримінальній справі № 478/813/21 (Провадження № 1-кп/478/74/2021). В обґрунтування поданого клопотання відповідач вказує на неможливість розгляду даної справи, оскільки у кримінальній справі № 478/813/21 встановлюються обставини щодо вчинення протиправних дій при виконанні договорів підряду № 172 від 04.09.2018 та № 184 від 12.09.2018, питання неналежного виконання яких є предметом розгляду господарської справи, а тому впливає на вирішення справи № 915/982/21.

16.08.2021 від Баштанської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив, за змістом якої прокурор вказує на наявність повноважень щодо підписання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства в тому числі і у заступників керівників обласних і окружних прокуратур. Також прокурор повідомляє, що з метою вжиття заходів щодо захисту інтересів територіальної громади, стягнення збитків за договорами підряду № 172 та № 184 або повідомлення причин, що перешкоджають захисту інтересів держави, на адресу КНП "Казанківська багатопрофільна лікарня" та Казанківської селищної ради були направлені відповідні листи від 25.05.2021. По суті заявлених вимог прокурор підтримує позов у повному обсязі.

20.08.2021 від КНП "Казанківська багатопрофільна лікарня" надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника.

31.08.2021 відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив, за змістом яких вказує, що у наказі №499к, яким на прокурора Окружної прокуратури міста Миколаєва Савицьку М.В. покладено виконання обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури, не встановлено кінцеву дату закінчення строку своїх повноважень, а тому відповідач вважає неможливим встановити, чи діяла Савицька М.В., підписуючи дану позовну заяву, в межах наданих їй повноважень. Крім того, відповідач звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази, які б стверджували з якого саме періоду або з якої дати Казанківській селищній раді стало відомо або повинно було стати відомо про можливі порушення інтересів держави. За таких обставин відповідач вважає недотриманим принцип розумності строку, протягом якого компетентному органу стало відомо, або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави. При чому

сама по собі обставина незвернення Казанківської селищної ради з позовом протягом певного часового періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неможливість виконання позивачем функцій із захисту інтересів держави.

07.09.2021 до суду від Баштанської окружної прокуратури надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі, згідно яких прокурор вважає відсутніми підстави для зупинення провадження у справі.

08.09.2021 Миколаївською обласною прокуратурою були подані письмові пояснення щодо заперечень відповідача на відповідь прокурора на відзив.

Ухвалою суду від 08.09.2021 було продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання у справі на 23.09.2021 о 10:00.

16.09.2021 від Миколаївської обласної прокуратури до суду надійшли письмові пояснення, за змістом яких прокурор вказує, що наказом керівника обласної прокуратури №499к від 16.04.2021 на Савицьку М.В. було покладено виконання функцій і повноважень першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури, що, на думку прокурора, свідчить про наявність необхідного обсягу дієздатності у особи що підписала позовну заяву.

В обґрунтування своєї позиції прокурор послався на п. 2 роз`яснень Держкомітету Ради Міністрів СРСР з питань праці та заробітної плати і Секретаріату ВЦРПС «Про порядок оплати тимчасового замісництва» від 29.12.1965 № 30/39 (у редакції від 11.12.1986), що діє в частині, яка не суперечить КЗпП України та іншим нормативно-правовим актам України.

У судовому засіданні 23.09.2021 було оголошено перерву до 24.09.2021 о 09:30.

24.09.2021 до суду від Миколаївської обласної прокуратури та від відповідача надійшли клопотання про приєднання додаткових доказів.

Також 24.09.2021 Миколаївською обласною прокуратурою були подані письмові пояснення на додаткові пояснення відповідача.

У судовому засіданні 24.09.2021 представник відповідача підтримав подані клопотання про залишення позову без розгляду та зупинення провадження у справі, уточнив, що строк з моменту надіслання повідомлення прокуратурою - 25.05.2021 до дати звернення до суду з позовом - 22.06.2021 не можна вважати розумним в контексті виконання вимог ст. 24 Закону України «Про прокуратуру». Прокурор у судовому засіданні 24.09.2021 наполягав на дотриманні вимог ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» та просив відмовити у задоволенні заявлених відповідачем клопотань про залишення позову без розгляду та про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні 24.09.2021 судом було оголошено про вихід до нарадчої кімнати до 24.09.2021 о 09:55.

24.09.2021 після виходу з нарадчої кімнати судом у відповідності до ст.ст. 233, 240 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Розглянувши заявлене у відзиві клопотання відповідача про залишення позову без розгляду з огляду на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів позивачів суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про прокуратуру" на прокуратуру покладаються функції представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

У ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка, проте, є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійсненні процесуальних прав позивача.

Як вказано у позовній заяві, Баштанською окружною прокуратурою виявлено порушення вимог Бюджетного кодексу України, Господарського кодексу України під час використання бюджетних коштів на фінансування робіт, пов`язаних із реконструкцією лікувальних корпусів № 1 та № 2 Казанківською районною лікарнею згідно укладених з ТОВ «Будівельна компанія «Інтербуд» договору підряду № 172 від 04.09.2018 та договору підряду № 184 від 12.09.2018.

Розділом 9 договору підряду № 172 від 04.09.2018 встановлено, що фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку - 7147985,00 грн з ПДВ (спеціальний фонд державного бюджету), 2422236,32 грн (спеціальний фонд районного бюджету).

Розділом 9 договору підряду № 184 від 12.09.2018 встановлено, що фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку - 3199411,00 грн з ПДВ (спеціальний фонд державного бюджету), 950589,00 грн (спеціальний фонд районного бюджету).

Згідно ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 22 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, є виключно місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Якщо згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

Частиною 1 статті 142 Конституції України передбачено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

У ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наведено визначення поняття права комунальної власності - це право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Частинами 1, 4, 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності. Районні та обласні ради від імені територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад.

Одне із найважливіших завдань будь-якого органу місцевого самоврядування полягає в забезпеченні комфортного проживання мешканців міста, раціональному використанні рухомого й нерухомого майна, земельних ділянок та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Стаття 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлює, що право комунальної власності - це право територіальної громади володіти, доцільно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Правом розпоряджатись комунальною власністю від імені громади володіє місцева рада.

Замовник послуг за договорами підрядку № 172 та № 184 - Казанківська центральна районна лікарня на підставі рішення Казанківської районної ради від 06.03.2019 №363/27 реорганізована в Комунальне некомерційне підприємство «Казанківська центральна районна лікарня» Казанківської районної ради, яке відповідно до п.1.2 Статуту від 19.07.2019 є правонаступником всього майна, всіх прав та обов`язків Казанківської ЦРЛ.

У подальшому КНП «Казанківська ЦРЛ» на підставі рішення Казанківської районної ради від 13.10.2020 №457/37 реорганізоване в Комунальне некомерційне підприємство «Казанківська багатопрофільна лікарня» Казанківської селищної ради, яке відповідно до п.1.2 Статуту від 25.02.2021 є правонаступником всього майна, всіх прав та обов`язків КНП «Казанківська ЦРЛ».

Відповідно до п.п. 5.1., 7.1. Статуту майно КНП «Казанківська БЛ» є спільною власністю територіальної громади Казанківської селищної ради та закріплюється за ним на праві оперативного управління. Управління підприємством здійснює Казанківська селищна рада (Засновник).

При цьому прокуратура вказує, що за фактом завищення обсягів та неякісно виконаних будівельних робіт Слідчим відділом Відділення поліції № 1 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000019 від 06.06.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 366 КК України.

Згідно наданої прокурором до судового засідання 24.09.2021 постанови старшого слідчого СВ ВП № 1 Баштанського РВМ ГУНП в Миколаївській області від 12.03.2021 КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» Казанківської селищної ради було визнано потерпілим у кримінальному провадженні № 0000019.

Як свідчать матеріали справи, листами від 25.05.2021 № 52/2-1072вих.-21 та від 25.05.2021 № 52/2-1070вих.-21 Баштанська окружна прокуратура по кожному з договорів підряду № 172 та № 184 на підставі ст. 23 Закону України «Про Прокуратуру» з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів звернулась до Казанківського селищного голови та просила в строк до 28.05.2021 надати інформацію про вжиті селищною радою, яка здійснює функції з управління КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня», заходи щодо відшкодування завданих бюджету збитків. У разі невжиття таких заходів прокуратура просила повідомити причини та надати інформацію щодо заходів, які планується вжити. (Т. 1 а.с. 248-249)

У відповідності до листа від 28.05.2021 № 1414/03-17 Казанківська селищна рада повідомила прокуратурі, що згідно положень статуту КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» до повноважень засновника не віднесено повноважень щодо укладання, контролю за виконанням та вжиття заходів щодо врегулювання спорів по договорам, а відповідальність за виконання договорів несе саме керівник. З огляду на викладене селищний голова вказав, що саме керівнику КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» було рекомендовано вжити заходів щодо врегулювання спорів, які виникли по вказаним договорам з ТОВ «Будівельна компанія «Інтербуд».

Як свідчать листи від 25.05.2021 № 52/2-1071вих.-21 та від 25.05.2021 № 52/2-1069вих.-21 Баштанська окружна прокуратура по кожному з договорів підряду № 172 та № 184 на підставі ст. 23 Закону України «Про Прокуратуру» з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів звернулась до КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» та просила в строк до 28.05.2021 надати інформацію про вжиті лікарнею, як стороною по договору, заходи щодо відшкодування завданих бюджету збитків. У разі невжиття таких заходів прокуратура просила повідомити причини та надати інформацію щодо заходів, які планується вжити. (Т. 1 а.с. 250-251)

У відповідь на звернення прокуратури КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» листами від 28.05.2021 № 01-13/303 та від 28.05.2021 № 01-13/304 вказала про обізнаність щодо кримінального провадження № 0000018 та зазначила, що заходи щодо відшкодування завданих бюджету збитків не вживались у зв`язку з відсутністю штатного юриста та відсутністю вільних коштів для залучення відповідних спеціалістів. (Т. 1 а.с. 252-253).

Підсумовуючи наведене вище, прокурор вказує на те, що КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня», як замовником за договорами, та Казанківською селищною радою, як компетентним органом, не вжито належних заходів до поновлення інтересів держави шляхом звернення до суду з позовом про стягнення збитків за договорами підряду, що є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом.

При цьому, прокурором листами від 17.06.2021 було повідомлено Казанківського селищного голову та КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» про подання до суду відповідного позову про стягнення коштів у сумі 916098,81 грн. (Т. 1 а.с. 256-257)

У п. 76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (п. 79 постанови Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Згідно з п. 80 постанови Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Відповідно до п. 81 постанови Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Враховуючи, що у відповідності до відповідей на запити прокуратури КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» та Казанківською селищною радою не вживались заходи щодо стягнення збитків та не були висловлені наміри самостійно захистити свої інтереси у даному випадку, суд погоджується з наявністю факту бездіяльності, а відтак з наявністю підстав для представництва інтересів держави в особі позивачів.

З огляду на встановлений факт бездіяльності суд не вбачає порушення передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" розумного строку для самостійного захисту компетентним органом та лікарнею своїх інтересів у судовому порядку, у зв`язку з відсутністю ініціативи кожного з них захистити ці інтереси.

За таких обставин суд дійшов висновку, що прокурором обґрунтовано та з дотриманням вимог ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" подано позовну заяву в інтересах держави в особі КНП «Казанківська багатопрофільна лікарня» та Казанківської селищної ради.

При цьому суд зауважує, що позовна заява від 22.06.2021 № 52/2-1584вих-21 підписана виконувачем обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області Савицькою М.

Звертаючи увагу на цю обставину, відповідачем у відзиві було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України. В обґрунтування поданого клопотання відповідач послався на положення ч. 1, ч. 3 ст. 13 Закону України "Про прокуратуру" та вказав, що до матеріалів справи не додано доказів, які б підтверджували відсутність, неможливість подання позову керівником або першого заступником керівника Баштанської окружної прокуратури. Крім того наказ № 499к не встановлює строк, в рамках якого Савицька М.В. тимчасово виконує обов`язки першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури, а отже, на думку відповідача, неможливо достеменно встановити, чи діє Савицька М.В. в межах наданих їй повноважень.

Також відповідач послався на постанови Верховного Суду від 27.05.2020 по справі № 819/478/17, від 25.09.2019 по справі № 819/198/17.

У відповідності до поданих прокуратурою заперечень на клопотання відповідача прокурор вказує на наявність повноважень щодо підписання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства в тому числі і у заступників керівників обласних і окружних прокуратур. В обґрунтування зазначених заперечень прокурор посилався на ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" та вказав, що позиція Верховного Суду щодо підписання позовів виключно керівником прокуратури стосується випадків звернення до суду з позовами на захист прав, свобод та інтересів прокуратури, як самостійного позивача у статусі юридичної особи, а не на виконання прокуратурою функцій представництва інтересів держави в сумі у порядку ст. 131-1 Конституції , ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 ГПК України.

У відповідності до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За приписами ч. 2 ст. 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" врегульовано особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді. Зокрема, положеннями ч. 1 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Посилання відповідача на ст. 13 Закону України "Про прокуратуру" суд вважає у даному випадку недоречними, оскільки ця норма врегульовує організаційні основи системи прокуратури, зокрема, відносини прокуратури з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Позиція Верховного Суду щодо підписання позовів виключно керівником прокуратури, викладені у постановах від 27.05.2020 по справі № 819/478/17, від 25.09.2019 по справі № 819/198/17 не може бути застосована у даній справі, оскільки у зазначених адміністративних справах прокуратура виступала самостійною стороною - позивачем та діяла як самостійна юридична особа виключно з метою захисту власних інтересів у правовідносинах з державним органом - Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України.

У відповідності до наказу керівника Миколаївської обласної прокуратури №499к від 16.04.2021 виконання обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури з 19.04.2021 тимчасово покладено на прокурора Окружної прокуратури міста Миколаєва Савицьку М.В.

Зазначений наказ керівником обласної прокуратури прийнято в межах повноважень, передбачених ст. 11 Закону України «Про прокуратуру», згідно з якою керівник обласної прокуратури призначає на посади та звільняє з посад прокурорів обласних та окружних прокуратур у встановленому цим Законом порядку та призначає на адміністративні посади та звільняє з адміністративних посад прокурорів у випадках та порядку, встановлених Законом.

Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про прокуратуру» посада першого заступника керівника окружної прокуратури відноситься до адміністративних посад в окружних прокуратурах.

Як вказує прокурор, призначення Савицької М.В. виконуючим обов`язки здійснювалось на підставі Кодексу законів про працю України, роз`яснень Держкомітету Ради Міністрів СРСР з питань праці та заробітної плати і Секретаріату ВЦРПС «Про порядок оплати тимчасового замісництва» від 29.12.1965 № 30/39 (у редакції від 11.12.1986), що діє в частині, яка не суперечить КЗпП України та іншим нормативно-правовим актам України.

Згідно п. 2 роз`яснень Держкомітету Ради Міністрів СРСР з питань праці та заробітної плати і Секретаріату ВЦРПС «Про порядок оплати тимчасового замісництва» від 29.12.1965 № 30/39 (у редакції від 11.12.1986), призначення працівника виконуючим обов`язки за вакантною посадою можливе лише, якщо таке призначення здійснюється вищим органом управління.

З огляду на викладене суд дійшов до висновку, що позовна заява правомірно підписана виконувачем обов`язків першого заступника керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області Савицькою М., а тому відсутні підстави для залишення позову без розгляду.

Крім того, 11.08.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням у кримінальній справі № 478/813/21 (Провадження № 1-кп/478/74/2021). В обґрунтування поданого клопотання відповідач вказує на неможливість розгляду даної справи, оскільки у кримінальній справі № 478/813/21 встановлюються обставини щодо вчинення протиправних дій при виконанні договорів підряду № 172 від 04.09.2018 та № 184 від 12.09.2018, питання неналежного виконання яких є предметом розгляду господарської справи, а тому впливає на вирішення справи № 915/982/21.

У відповідності до поданих Баштанською окружною прокуратурою заперечень від 03.09.2021 № 52/2-2797вих-21 прокурор не погоджується з позицією відповідача, вважає, що зібрані і надані суду докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду та просить відмовити у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Розглянувши подане відповідачем клопотання про зупинення провадження у справі суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено вище, за фактом завищення обсягів та неякісно виконаних будівельних робіт Слідчим відділом Відділення поліції № 1 Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000019 від 06.06.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 366 КК України.

В обґрунтування позову прокурор посилається на факти неякісного виконання робіт та завищення обсягів виконаних робіт підрядником - ТОВ "Будівельна компанія Інтербуд" за договором підряду № 172 від 04.09.2018 та договором підряду № 184 від 12.09.2018 на загальну суму 916098,81 грн, що встановлені висновками призначених в рамках кримінального провадження №0000019 від 06.06.2019 судової будівельно-технічної експертизи та судово-економічної експертизи.

На даний час обвинувальний акт по кримінальному провадженню №1-кп/478/74/2021, яке зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000019 від 06.06.2019, за обвинуваченням директора ТОВ "Будівельна компанія Інтербуд" у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 366 КК України за договором підряду № 172 від 04.09.2018 та договором підряду № 184 від 12.09.2018, переданий до судового розгляду.

Враховуючи, що в основу обвинувального акту у кримінальній справі № 478/813/21 покладено ті самі висновки будівельно-технічної експертизи та судово-економічної експертизи, та вказано ті самі обставини, що виникли внаслідок виконання договорів підряду № 172 від 04.09.2018 та № 184 від 12.09.2018, суд доходить до висновку про неможливість розгляду даної справи до набрання законної сили рішенням у кримінальній справі № 478/813/21 (кримінальне провадження №1-кп/478/74/2021).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку, зокрема, об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 5 ч. 1 ст. 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Керуючись статтями 227, 229, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Провадження у справі № 915/982/21 зупинити до набрання законної сили рішенням у кримінальній справі № 478/813/21 (Провадження № 1-кп/478/74/2021).

3. Ухвалу направити на адреси місцезнаходження сторін, а також на електронні адреси Баштанської окружної прокуратури (), КНП "Казанківська багатопрофільна лікарня" (), Казанківської селищної ради (), ТОВ «Будівельна компанія Інтербуд» ()..

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена у строки та у порядку, встановленому статтями 255, 256 з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний: « 01» жовтня 2021 року.

Суддя О.В. Ткаченко