ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

28.09.2021р. Справа № 905/825/21

Господарський суд Донецької області у складі судді Величко Н.В.,

при секретарі судового засідання Зеленському Б.О., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за заявою Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України, б/н від 05.07.2021 (вх.14772/21 від 09.07.2021)

про визнання кредиторських вимог у справі

за заявою ініціюючого кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛТРЕЙД 2016" (; адреса: 49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Космічна, буд. 9-А, секція 4, прим. 101)

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ" (; адреса: 84301, Донецька область, м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 8, каб.№25)

про банкрутство, -

розпорядник майна боржника - арбітражний керуючий Венська О.О. (свідоцтво № 174 від 24.04.2013), -

Представники сторін:

від заявника: не з`явились,

від ініціюючого кредитора: Іваненко Є.В. адвокат (свідоцтво № 355 від 26.10.2019),

від боржника: Задерей О.В. адвокат (ордер серії КР № 110234 від 27.09.2021, свідоцтво серії КР №000563 від 29.01.2021),

від розпорядника майна боржника: Ганга Д.Г. адвокат (свідоцтво серії ПТ №3897 від 06.07.2021),

у присутності вільного слухача: Доценко В.А., -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 01.06.2021 відкрито провадження у справі №905/825/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ", введено мораторій на задоволення вимог кредиторів та введено процедуру розпорядження майном до 18.11.2021. Розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Венську Оксану Олександрівну (свідоцтво №174 від 24.04.2013), призначено дату попереднього засідання суду.

Оприлюднено на офіційному веб-порталі судової влади України повідомлення про відкриття провадження у справі №905/825/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ" (№66576 від 08.06.2021).

Головним управлінням ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України подано заяву б/н від 05.07.2021 з грошовими вимогами до боржника на суму 28.215.507,3 грн. (вх.№14772/21 від 09.07.2021)

Ухвалою суду від 02.08.2021 вказану заяву прийнято та призначено до розгляду в попередньому засіданні суду на 19.08.2021, встановлено Боржнику та розпоряднику майна - арбітражному керуючому Венській О.О. строк для надання суду відзиву на заяву. Визнано явку уповноважених представників учасників справи в судове засідання не обов`язковою.

У попередньому засіданні оголошувались перерви з постановленням судом відповідних процесуальних документів. Визнано явку уповноважених представників учасників справи у судове засідання не обов`язковою.

21.09.2021 на електронну адресу суду від розпорядника майна боржника надійшло повідомлення від 07.09.2021 № 02-08-01/248 про розгляд кредиторських вимог (вх.№04-18/7289), за змістом якого вимоги Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України у розмірі 28.215.507,30 грн. не визнаються у повному обсязі.

27.09.2021 від Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України до канцелярії суду надійшла відповідь на повідомлення розпорядника майна боржника про розгляд кредиторських вимог (вх.№20152/21), за змістом яких наполягає на заявлених вимогах.

28.09.2021 від представника боржника адвоката Лелеко Ю.О. до канцелярії суду надійшло клопотання від 27.09.2021 про відкладення розгляду справи (вх.№20291/21), мотивоване неможливістю прибути у судове засідання.

У судовому засіданні 28.09.2021 представники розпорядника майна боржника та ініціюючого кредитора усно заперечили проти клопотань ТОВ НЕСТ про відкладення розгляду справи та заперечили проти вимог Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України.

Присутній представник боржника підтримав клопотання адвоката Лелеко Ю.О. про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Суд зазначає, що відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

На переконання суду, представниками боржника не наведено переконливих аргументів та не подано доказів наявності обставин, з якими чинне законодавство України пов`язує неможливість розгляду даної справи.

За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Оскільки явка представників учасників справи у судове засідання не була визнана обов`язковою, учасники справи мали достатньо часу для реалізації своїх прав у судовому процесі, тому суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України з кредиторськими вимогами до боржника у даному судовому засіданні.

Порядок звернення кредиторів із вимогами до боржника у справі про банкрутство та розгляду судом відповідних заяв регламентовані, зокрема, нормами статей 45, 46, 47 КУзПБ.

Відповідно до положень частин першої, третьої, п`ятої статті 45 КУзПБ:

- конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство;

- до заяви в обов`язковому порядку додаються, зокрема, документи, які підтверджують грошові вимоги до боржника;

- заяви з вимогами конкурсних кредиторів або забезпечених кредиторів, подані в межах строку, визначеного частиною першою цієї статті, розглядаються господарським судом у попередньому засіданні суду. За результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів.

За результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів.

Ухвала господарського суду є підставою для внесення відомостей про таких кредиторів до реєстру вимог кредиторів.

Матеріали справи свідчать, що заява б/н від 05.07.2021 Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України з грошовими вимогами до боржника надіслана поштою на адресу суду 05.07.2021, тобто у строк визначений ч.1 ст.45 Кодексу України з процедур банкрутства.

Вказана заява мотивована наявністю у боржника узгодженого але не сплаченого у повному обсязі податкового зобов`язання у загальному розмірі 28.215.507,3 грн., з яких:

- пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД та штрафні (фінансові) санкції за порушення вимог валютного законодавства (код класифікації доходів бюджету 21081000, вид бюджету 30 державний бюджет) у загальному розмірі 26.690.103,64 грн.,

- адміністративні штрафи та інші санкції за актом перевірки (код класифікації доходів бюджету 21081103, вид бюджету 30 державний бюджет) у розмірі 1530,00 грн.,

- штрафні санкції з податку на прибуток підприємств (код класифікації доходів бюджету 11021000, вид бюджету 85) 1020,00 грн.,

- борг з єдиного соціального внеску (код класифікації доходів бюджету 71010000, вид бюджету 70 цільові фонди) за період з листопада 2014 по січень 2018 року у розмірі 1.522.853,66 грн.

На підтвердження вимог надано суду: розрахунок кредиторських вимог; ідентифікаційні та реєстраційні дані платника; податкове повідомлення-рішення від 06.06.2018 № з доказами надсилання; акт від 31.05.2018 № 28273/04-36-14-06/36167721 про ненадання документів при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» за період з 28.11.2016 по 25.05.2018; акт від 31.05.2018 № 28297/04-36-14-06/36167721 про неможливість вручення акту про ненадання документів при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» за зовнішньоекономічним контрактом від 28.11.2016 №01-NІ за період з 28.11.2016 по 25.05.2018» у зв`язку з відсутністю посадових осіб за податковою адресою; докази надсилання; податкове повідомлення-рішення від 06.06.2018 № з доказами надсилання; акт від 05.06.2018 № 28887/04-36-14-06/36167721 про ненадання документів при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» за період з 28.11.2016 по 25.05.2018; акт від 05.06.2018 № 28896/04-36-14-06/36167721 про неможливість вручення акту про ненадання документів при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» за зовнішньоекономічним контрактом від 28.11.2016 №01-NІ за період з 28.11.2016 по 25.05.2018» у зв`язку з відсутністю посадових осіб за податковою адресою; докази надсилання; податкове повідомлення-рішення від 20.08.2018 № з доказами надсилання; акт від 13.06.2018 № 30354/04-36-14-06/36167721 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 28.11.2016 №01-NІ за період з 28.11.2016 по 25.05.2018, порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидентів, яке перебуває за межами України, розрахунки штрафних санкцій; акт від 13.06.2018 № 158/04-36-14-06/36167721 про неможливість вручення ТОВ «НЕСТ» акту перевірки від 13.06.2018 за № 30354/04-36-14-06/36167721; докази надсилання; податкове повідомлення-рішення від 20.08.2018 № з доказами надсилання; податкове повідомлення-рішення від 31.10.2018 № з розрахунком; акт від 23.08.2018 № 47368/04-36-12-44/36167721 про результати камеральної перевірки ТОВ «НЕСТ» з питання неподання податкової звітності з податку на прибуток; докази надсилання; витяг з інтегрованої картки платника податків; декларації (звіти) з ЄСВ за період з жовтня 2014 року по грудень 2017 року; Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 264323201 від 05.07.2021, які долучено до матеріалів справи.

Розглядаючи грошові вимоги Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України до боржника, суд виходить з наступного:

Податкове зобов`язання це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України (пп.14.1.156 ст.14 Податкового кодексу України).

Стаття 57 Податкового кодексу України регулює строки сплати податкового зобов`язання: за загальним правилом платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (пункт 57.1 статті 57); у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу; у разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження (пункт 57.3 статті 57 ПК України).

Відповідно до п. 42.2 ст.42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Пунктом 42.5. статті 42 Податкового кодексу України встановлено, що у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Пунктом 14.1.175 статті 14 цього Кодексу передбачено, що податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Стаття 61 Податкового кодексу України передбачає, що контроль за правильністю нарахування, повнотою і своєчасністю сплати податків і зборів покладено на органи фіскальної служби.

Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» (ідентифікаційний код юридичної особи 36167721) перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у Донецькій області, Краматорська державна податкова інспекція (м.Краматорськ), як платник податків за основним місцем обліку та у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, як платник податків за неосновним місцем обліку.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, до 06.07.2016 місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» значилась адреса: 83049, Донецька область, м. Донецьк, Куйбишевський район, вул. Бакинських комісарів, буд.17А

З 13.01.2017 місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» є: 84301, Донецька область, м. Краматорськ, б-р Машинобудівників, буд.8, каб.25

З 10.02.2017 податкова адреса платника податків за неосновним місцем обліку: 49045, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Індустріальний район, вул. Кільченська, буд.17.

Судом встановлено і сторонами не оспорюється, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2017 у справі №904/9119/17 було порушено провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» (49045, м. Дніпро, вул. Кільченська, 17; ) відповідно до процедури, передбаченої статтею 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів із наслідками, передбаченими ст.19 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2017 у справі №904/9119/17 Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру у справі, призначено ліквідатора.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.03.2021 у справі № 904/9119/17 закрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства; припинено повноваження ліквідатора ТОВ "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ" арбітражного керуючого Палкіна Андрія Юрійовича (свідоцтво № 106 від 04.02.2013р.); припинено дію мораторію введеного ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2017р.

Відповідно до ст. 19 Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (в редакції чинній на момент відкриття провадження у справі № 904/9119/17) мораторій на задоволення вимог кредиторів - зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію. Мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з відкриттям провадження (проваджень) у справі про банкрутство, про що зазначається в ухвалі господарського суду. Ухвала є підставою для зупинення виконавчого провадження. Про запровадження мораторію розпорядник майна повідомляє відповідному органу або особі, яка здійснює примусове виконання судових рішень, рішень інших органів, за місцезнаходженням (місцем проживання) боржника та знаходженням його майна.

За частинами третьою, п`ятою цієї статті Закону протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі звернення стягнення на заставлене майно та виконання рішень у немайнових спорах; забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій; зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію; не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.

Дія мораторію на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вимоги поточних кредиторів; на виплату заробітної плати та нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю та життю громадян; на виплату авторської винагороди, аліментів, а також на вимоги за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення.

Згідно з абзацом четвертим частини восьмої статті 23 Закону N 2343-XII у редакції Закону N 4212-VI поточні кредитори з вимогами до боржника, які виникли після порушення провадження у справі про банкрутство, можуть пред`явити такі вимоги після прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури. До визнання боржника банкрутом спори боржника з кредиторами, які мають поточні вимоги до боржника, вирішуються шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство.

З поданих Головним управлінням ДПС у Донецькій області документів вбачається, що Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області складено акт від 31.05.2018 № 28273/04-36-14-06/36167721 «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової перевірки ТОВ «НЕСТ» (код за ) за період з 28.11.2016 по 25.05.2018» та акт № 28887/04-36-14-06/36167721 від 05.06.2018 «Про ненадання документів при проведенні документальної позапланової перевірки ТОВ «НЕСТ» (код за ) за період з 28.11.2016 по 25.05.2018», якими встановлено порушення ТОВ «НЕСТ» п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України та на підставі п.121.1 ст.121 Податкового кодексу України на платника податків накладено штраф в розмірі 510 грн. та 1020,00 грн. відповідно (податкові повідомлення-рішення від 06.06.2018 № 6 на суму 510,00 грн. та від 06.06.2018 № на суму 1020,00 грн.).

Акт № 28887/04-36-14-06/36167721 та податкові повідомлення-рішення надіслано на адресу платника податків рекомендованим листом з повідомленням № 217 від 07.06.2018, яке отримано ТОВ «НЕСТ» 13.06.2018 (згідно листа ПАТ Укрпошта від 22.10.2018 № 39-Ю-02-34594/2552).

Згідно акту від 13.06.2018 № 30354/04-36-14-06/36167721 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «НЕСТ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 28.11.2016 №01-NІ за період з 28.11.2016 по 25.05.2018, порядку та термінів декларування валютних цінностей та іншого майна резидентів, яке перебуває за межами України» Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області встановлено порушення ТОВ «НЕСТ» ст.1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 № 185/94-ВР (зі змінами та доповненнями), п.1 ст.9 Декрету КМУ від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями), за що у відповідності із п.2.7 постанови Правління НБУ від 08.02.2000 № 49 «Про затвердження Положення про валютний контроль» (зі змінами та доповненнями) та п.2 ст.16 Декрету КМУ від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю» (зі змінами та доповненнями), підприємству нараховується штрафна санкція за порушення порядку декларування валютних цінностей та іншого майна. За розрахунком грошових зобов`язань ТОВ «НЕСТ» за порушення вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 28.11.2016 № 01-NІ загальний розмір пені за порушення граничних строків розрахунків в сфері ЗЕД склав 26.689.763,64 грн., за порушення строків декларування валютних цінностей 340,00 грн. (податкове повідомлення-рішення від 20.08.2018 № на суму 340,00 грн. та від 20.08.2018 № на суму 26.689.763,64 грн.)

Даний акт перевірки та податкові повідомлення-рішення надіслано на адресу платника податків рекомендованим листом з повідомленням № 5720 від 20.08.2018 та отримано ТОВ «НЕСТ» 23.08.2018 (згідно листа ПАТ Укрпошта від 22.10.2018 № 39-Ю-02-34594/2552).

23.08.2018 Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області складено акт № 47368/04-36-12-44/36167721 «Про результати камеральної перевірки ТОВ «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» з питання неподання податкової звітності з податку на прибуток», яким встановлено порушення вимог пп.16.1.3 п.16.1 ст.16 розділу І Податкового кодексу України, пп.49.18.2 п.49.18 ст.49 глави 2 розділу ІІ Податкового кодексу України платником не подано податкову звітність з податку на прибуток за І півріччя 2018 року з граничним терміном надання 09.08.2018, у зв`язку з чим на підставі п.54.3 ст.54, п.120.1 ст.120 Податкового кодексу України на платника податків накладено штраф в розмірі 1020,00 грн. (податкове повідомлення-рішення від 31.10.2018 № )

Акт перевірки надісланий на адресу платника податків 30.08.2018 рекомендованим з повідомленням № 046, проте відправлення повернулось без вручення 31.10.2018. Податкове повідомлення-рішення також надсилалось на адресу платника 03.11.2018, проте рекомендоване відправлення № 760 повернулось без вручення.

Матеріали справи не містять і сторонами не подавалось доказів оскарження в адміністративному або судовому порядку податкових повідомлень-рішень:

№ від 06.06.2018, яким на підставі акта перевірки 28273/04-36-14-06/35167721 від 31.05.2018 встановлено порушення п.44.1, п.44.3 ст. 44, п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України та до платника податків застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 510,00 (п`ятсот десять гривень) грн.;

№ від 06.06.2018, яким на підставі акта перевірки 28887/04-36-14-06/36167721 від 05.06.2018 встановлено порушення п.44.1, п.44.3 ст. 44, п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України та до платника податків застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1020,00 (одна тисяча двадцять гривень) грн..;

№ від 20.08.2020, яким на підставі акта перевірки 30354/04-36-14-06/36167721 від 13.06.2018 встановлено порушення ст.1, ст.4 Закону України від 23.09.94 № 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» та пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України до платника податків застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 26.689.763,64 (двадцять шість мільйонів шістсот вісімдесят дев`ять тисяч сімсот шістдесят три гривні 64 коп.) грн.;

№ від 20.08.2018, яким на підставі акта 30354/04-36-14-06/36167721 від 13.06.2018 встановлено порушення ст.9 п.1 Декрету Кабінету Міністрів № 15-93 від 19.02.1993 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю», пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України і п.2.7 ст.2 Положення про валютний контроль, затвердженого постановою Правління НБУ від 08.02.2000 за №49 (із змінами, внесеними постановою Правління НБУ від 18.10.2016 № 394) до платника податків застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, у сумі 340,00 (триста сорок гривень) грн..;

№ від 31.10.2018, яким на підставі акта 47368/04-36-12-44/36167721 від 23.08.2018 встановлено порушення гл.2, ст.49 п.49.18, пп.49.18.2 Податкового кодексу України та до платника податків застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1020,00 (одна тисяча двадцять гривень) грн. за платежем Податок на прибуток приватних підприємств.

Суд враховує, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (в редакції чинній на момент визнання ТОВ «НЕСТ» банкрутом згідно постанови суду від 08.11.2017 у справі №904/9119/17) з дня прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури:

- господарська діяльність банкрута завершується закінченням технологічного циклу з виготовлення продукції у разі можливості її продажу за виключенням укладення та виконання договорів, що мають на меті захист майна банкрута або забезпечення його збереження (підтримання) у належному стані, договорів оренди майна, яке тимчасово не використовується, на період до його продажу в процедурі ліквідації тощо;

- строк виконання всіх грошових зобов`язань банкрута вважається таким, що настав;

- у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури;

- припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута;

- відомості про фінансове становище банкрута перестають бути конфіденційними чи становити комерційну таємницю;

- продаж майна банкрута допускається в порядку, передбаченому цим Законом;

- скасовується арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, чи інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається;

- вимоги за зобов`язаннями боржника, визнаного банкрутом, що виникли під час проведення процедур банкрутства, можуть пред`являтися тільки в межах ліквідаційної процедури протягом двох місяців з дня офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури. Зазначений строк є граничним і поновленню не підлягає. Кредитори, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, або не заявлені взагалі, не є конкурсними, а їх вимоги погашаються в шосту чергу в ліквідаційній процедурі;

- виконання зобов`язань боржника, визнаного банкрутом, здійснюється у випадках і порядку, передбачених цим розділом.

- з дня прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури припиняються повноваження органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном, якщо цього не було зроблено раніше, керівник банкрута звільняється з роботи у зв`язку з банкрутством підприємства, а також припиняються повноваження власника (власників) майна банкрута.

Таким чином, починаючи з для винесення Господарським судом Дніпропетровської області постанови від 08.11.2017 у справі №904/9119/17 про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури у справі, в силу прямої норми Закону у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури та припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута.

З 21.10.2019 введений в дію Кодекс України з процедур банкрутства.

Пунктом 4 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Кодексу України з процедур банкрутства установлено, що з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ст. 59 Кодексу України з процедур банкрутства з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури: господарська діяльність банкрута завершується закінченням технологічного циклу з виготовлення продукції у разі можливості її продажу, крім укладення та виконання договорів, що мають на меті захист майна банкрута або забезпечення його збереження (підтримання) у належному стані, договорів оренди майна, яке тимчасово не використовується, на період до його продажу у процедурі ліквідації тощо; строк виконання всіх грошових зобов`язань банкрута вважається таким, що настав; у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури; припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута; відомості про фінансове становище банкрута перестають бути конфіденційними чи становити комерційну таємницю; продаж майна банкрута допускається в порядку, передбаченому цим Кодексом; скасовуються арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, та інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається; припиняються повноваження органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном, якщо цього не було зроблено раніше, члени виконавчого органу (керівник) банкрута звільняються з роботи у зв`язку з банкрутством підприємства, а також припиняються повноваження власника (органу, уповноваженого управляти майном) майна банкрута.

В матеріалах справи відсутні і заявником не подавалось доказів пред`явлення кредиторських вимог до боржника в межах господарської справи №904/9119/17 про банкрутство ТОВ «НЕСТ», як не доведено й того, що нараховані у 2018 році податковим органом штрафні санкції пов`язані із здійсненням ліквідаційної процедури боржника. Отже, заявником не доведено наявності підстав для нарахування штрафних санкцій, у тому числі зобов`язань зі сплати податків і зборів, на загальну суму 26.692.653,64 грн.

Щодо заборгованості ТОВ «НЕСТ» зі сплати єдиного соціального внеску за період з 20.11.2014 по 22.01.2018 включно на суму 1.522.853,66 грн., яка нарахована згідно декларацій (звітів платника податків).

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначаються Законом України від 08.07.2010 N 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон N 2464).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону N 2464 єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Частиною другою статті 6 Закону N 2464 встановлений обов`язок платника єдиного внеску своєчасно та у повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати такий внесок.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені статтею 9 Закону N 2464-VI, якою передбачено, що:

- сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті зокрема шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування (частина п`ята статті 9);

- для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску; обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування (частина шоста статті 9);

- єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку (частина сьома статті 9);

- платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у п. 4 і 5 ч. 1 ст. 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця (абзац 1 ч. 8 ст. 9).

- днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів (пункт 1 частини десятої статті 9);

- єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу) (частина дванадцята статті 9).

Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону N 2464 орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Статтею 25 Закону N 2464, регламентовані заходи впливу та стягнення за порушення вимог цього Закону.

Відповідно до чч. 1, 3 ст. 25 Закону N 2464 рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов`язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

В матеріалах справи відсутні і Головним управлінням ДПС у Донецькій області не надавалось доказів надсилання ТОВ «НЕСТ» вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску за спірний період (листопад 2014 січень 2018 року).

За розрахунком кредиторських вимог по ТОВ «НЕСТ», заявником не пред`являються штрафні санкції на недоїмку з єдиного соціального внеску.

Як вже зазначалось вище, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, до 06.07.2016 місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» значилась адреса: 83049, Донецька область, м. Донецьк, Куйбишевський район, вул. Бакинських комісарів, буд.17А

Місто Донецьк Донецької області знаходиться в зоні проведення АТО відповідно до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого Розпорядженням КМУ від 02.12.2015 № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України».

З 13.01.2017 податкова адреса Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» за основним місцем обліку є: 84301, Донецька область, м. Краматорськ, б-р Машинобудівників, буд.8, каб.25

З 10.02.2017 податкова адреса платника податків за неосновним місцем обліку: 49045, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Індустріальний район, вул. Кільченська, буд.17.

Суд враховує, що Указом Президента України від 14 квітня 2014 року N 405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" та розпочато проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей.

02 вересня 2014 року Верховною Радою України прийнято Закон України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" N 1669-VII, який набув чинності 15 жовтня 2014 року та визначав тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення.

Відповідно до статті 1 вказаного Закону встановлено, що територією проведення антитерористичної операції є територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року N 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Підпунктом 8 пункту 4 статті 11 "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України 1669 внесено зміни до Закону України від 8 липня 2010 року N 2464 "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а саме підпункт б) розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" було доповнено пунктом 9-3 (який згідно з Законом України від 02.03.2015 р. N 219-VIII перейменований в пункт 9-4) такого змісту:

" 9-4. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операці", де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року N 405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обов`язків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються".

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції", де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року N 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу".

Тобто, в силу положень п. 9-3 Розділу VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону N 2464, який надалі вважається пунктом 9-4, законодавець мав на увазі, що позивач звільняється від виконання зобов`язань платника єдиного внеску, встановлених частиною 2 статті 6 Закону N 2464 тільки в частині своєчасності та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок, а не звільнятись від сплати єдиного внеску взагалі.

При цьому суд зазначає, що вказана норма проіснувала з 15 жовтня 2014 року до 01 січня 2016 року, внаслідок її виключення згідно із Законом України від 24 грудня 2015 року N 911-VIII.

Проте вказаним Законом N 1669 не конкретизований період, в який такий платник повинен виконати зобов`язання, встановлені частиною 2 статті 6 Закону N 2464, отже право виконання вказаних зобов`язань зберігається за платником до закінчення АТО.

Подання заяви як обов`язкової підстави для звільнення від виконання обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 6 Закону N 2464-VI, є додатковою умовою для списання і в подальшому ненарахування штрафних санкцій та пені на суми несвоєчасної сплати зобов`язань по єдиному внеску, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу. Платник єдиного внеску має можливість подання такої заяви протягом певного строку (тридцяти днів) після закінчення антитерористичної операції.

Натомість, звільнення від відповідальності передбачено безпосередньо у Законі N 2464-VI та не потребує додаткового звернення, оскільки ця норма встановлює "незастосування відповідальності, штрафних та фінансових санкцій" та адресована насамперед до осіб, які наділені повноваженнями щодо застосування відповідальності, штрафних та фінансових санкцій.

Таким чином, недоїмка, що виникла у платника єдиного внеску, який перебував на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції", де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року N 405/2014, за період з 14 квітня 2014 року по дату реєстрації ТОВ «НЕСТ» як платника податків за основним місцем обліку за адресою: 84301, Донецька область, м. Краматорськ, б-р Машинобудівників, буд.8, каб.25 (13.01.2017) мала бути визнана безнадійною та підлягала списанню лише за умови звернення платника податку до органів податкової служби з відповідною заявою. Втім, така заява платника податків в матеріалах справи відсутня.

Частинами сім та вісім статті 25 Закону № 2464-VІ встановлено, що сума недоїмки не підлягає списанню, зокрема в разі укладення з платником єдиного внеску мирової угоди відповідно до вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", крім випадків повної ліквідації юридичної особи або смерті фізичної особи, визнання її безвісно відсутньою, недієздатною, оголошення померлою та відсутності осіб, які відповідно до цього Закону несуть зобов`язання із сплати єдиного внеску. У разі ліквідації юридичної особи - платника єдиного внеску або втрати платником з інших причин статусу платника єдиного внеску сума недоїмки сплачується за рахунок коштів та іншого майна платника. У такому разі відповідальними за погашення недоїмки є: ліквідаційна комісія - щодо юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується; юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва або іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується. У разі недостатності у платника єдиного внеску коштів та іншого майна для сплати недоїмки відповідальними за її сплату є: засновники або учасники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується, якщо згідно із законом вони несуть повну чи додаткову відповідальність за її зобов`язаннями; юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується; правонаступники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується. У разі злиття, приєднання, виділення, поділу, перетворення платника єдиного внеску зобов`язання із сплати недоїмки покладаються на осіб, до яких відповідно до законодавства перейшли його права та обов`язки.

Строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується (ч.16 ст.25 Закону № 2464-VІ).

Таким чином, законодавцем підкреслено необхідність нарахування єдиного внеску протягом всіх процедур банкрутства з можливістю застосування інституту списання нарахованої недоїмки у випадку повної ліквідації юридичної особи.

Постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2017 у справі №904/9119/17 Товариство з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ» визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру у справі, призначено ліквідатора.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.03.2021 у справі № 904/9119/17 закрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства; припинено повноваження ліквідатора ТОВ "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ" арбітражного керуючого Палкіна Андрія Юрійовича (свідоцтво № 106 від 04.02.2013р.); припинено дію мораторію введеного ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2017р.

Системний аналіз положень пункту 1.3. статті 1 Податкового кодексу України та положень частини першої статті 38 Закону про банкрутство дає підстави дійти висновку, що з моменту визнання боржника банкрутом (ухвалення постанови у справі про банкрутство) у банкрута не виникає додаткових зобов`язань, у тому числі обов`язку зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), які нараховані після моменту визнання боржника банкрутом, крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури.

Аналогічна норма щодо неможливості виникнення обов`язку зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), які нараховані після моменту визнання боржника банкрутом, крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури, викладена у частині першій статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства.

Боржник, який визнаний судом банкрутом, з урахуванням вимог статті 38 Закону про банкрутство та статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства, має право на легітимне очікування щодо звільнення від податкового обов`язку щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін сплати яких настав в період після прийняття постанови про визнання боржника банкрутом.

Разом з тим, за встановлених обставин існує певна колізія між статтями 38 Закону про банкрутство (статтею 59 Кодексу України з процедур банкрутства) та статтею 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» у частині наслідків прийняття судом постанови про визнання боржника-роботодавця банкрутом у розрізі його обов`язку щодо нарахування та сплати єдиного внеску, який виник у ліквідаційній процедурі.

Шляхом вирішення такої колізії, на думку суду, є необхідність застосування у спірних відносинах саме норм законодавства, що регулює сплату єдиного внеску, які є спеціальними, з огляду на конституційні гарантії, передбачені статтями 46, 64 Конституції України та зміст частини 12 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», якою встановлено, що за наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу).

Боржником не надано суду доказів погашення заборгованості перед заявником та підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість із сплати єдиного внеску.

За таких обставин, заявлені Головним управлінням ДПС у Донецькій області грошові вимоги до ТОВ «НЕСТ» в сумі 1.522.853,66 грн. зі сплати єдиного соціального внеску підлягають визнанню та включенню до реєстру вимог кредиторів відповідно до черговості, визначеної ст.64 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись ст. ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 45, 46, 47 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд

УХВАЛИВ:

Визнати вимоги Головного управління ДПС у Донецькій області Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП 44070187, адреса: 87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) до Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВІ ЕНЕРГОЗБЕРІГАЮЧІ ТЕХНОЛОГІЇ" (; адреса: 84301, Донецька область, м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, буд. 8, каб.№25) в сумі 1.522.853,66 грн. (один мільйон п`ятсот двадцять дві тисячі вісімсот п`ятдесят три гривні, 66 коп.) зі сплати єдиного соціального внеску.

В іншій частині вимог відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду у порядку і строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала підписана 28.09.2021.

Суддя Н.В. Величко