ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

29 вересня 2021 року м. ОдесаСправа № 872/22/21
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі судді Таран С.В.,

при секретарі судового засідання Земляк А.В.,

за участю представників:

від Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" Баришніков А.О.,

від Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" Коток А.М.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021)

про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 28.07.2021, прийняте третейським суддею Гутирею М.М., м. Миколаїв, повний текст підписано 30.07.2021,

у справі №16/2021

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА"

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС"

про стягнення 230 900,11 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 28.07.2021 у справі №16/2021 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" задоволено повністю; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" суму у розмірі 230900,11 грн, а саме: 112119,22 грн основна заборгованість, 16965,93 грн пеня за період з 02.10.2020 по 11.03.2021, 70750,50 грн товарний кредит за період з 02.10.2020 по 11.03.2021, 4214,42 грн відсотки річних та 19850,04 грн індекс інфляції; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" витрати, пов`язані з вирішенням спору третейський судом, в сумі 7809 грн.

02.09.2021 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 28.07.2021 у справі №16/2021.

Вказана заява мотивована тим, що склад третейського суду, яким прийнято оскаржуване рішення, не відповідав вимогам закону, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" не погоджувало кандидатуру третейського судді Гутирі М.М., який, будучи обізнаним про наявність обставин, що можуть свідчити про його упередженість, необ`єктивність та заінтересованість в результаті вирішення спору, безпідставно не заявив самовідвід.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 06.09.2021 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021 прийнято до розгляду; розгляд вказаної заяви призначено на 29.09.2021 о 9:15; зобов`язано Постійно діючий третейський суд при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" направити до Південно-західного апеляційного господарського суду справу №16/2021 та належним чином засвідчену копію Регламенту Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" з додатками протягом п`яти днів від дня надходження вимоги; зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА", Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" та Постійно діючий третейський суд при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" в строк до 21.09.2021 надати до Південно-західного апеляційного господарського суду письмову інформацію стосовно визнання недійсною третейської угоди та відомості щодо відсутності таких, що набрали законної сили, рішення чи ухвали суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або судового наказу, що набрав законної сили за тими самими вимогами (у разі наявності таких відомостей); запропоновано Товариству з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" у строк до 21.09.2021 надати відзив на заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021.

23.09.2021 до суду апеляційної інстанції надійшов лист Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" б/н від 20.09.2021 (вх.№3527/21/Д1 від 23.09.2021) про те, що матеріали справи №16/2021 вже були надіслані до Південно-західного апеляційного господарського суду на виконання вимог ухвали останнього від 30.08.2021 у справі №872/20/21, та про відсутність у вказаного третейського суду відомостей щодо визнання недійсною третейської угоди або стосовно відсутності таких, що набрали законної сили, рішення чи ухвали суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, чи судового наказу, що набрав законної сили за тими самими вимогами. До зазначеного листа додано засвідчені копії супровідного листа про направлення матеріалів справи №16/2021 з доказами його направлення та отримання, а також Регламенту Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" з додатками.

Крім того, 23.09.2021 до апеляційного господарського суду надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" №1094 від 20.09.2021 (вх.№3527/21/Д2 від 23.09.2021), в якому останнє просить відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021. Зокрема, у вказаному відзиві позивач посилається на відсутність визначених чинним законодавством підстав, перелік яких є вичерпним, для скасування рішення третейського суду, а також на те, що формування складу третейського суду, яким прийнято оскаржуване рішення, відбулося в порядку, узгодженому сторонами безпосередньо в третейській угоді.

24.09.2021 в межах суду судді Таран С.В було передано матеріали третейської справи №16/2021.

28.09.2021 до Південно-західного апеляційного господарського суду каналами електронного зв`язку надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 28.09.2021 (вх.№3527/21/Д3 від 28.09.2021), в якій останнє повідомило про відсутність у нього інформацію щодо визнання недійсною третейської угоди та стосовно таких, що набрали законної сили, рішення чи ухвали суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, чи судового наказу, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

У судовому засіданні 29.09.2021 представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" заяву про скасування рішення третейського суду підтримав, представник Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" висловив заперечення проти її задоволення.

Оцінивши доводи заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021, Південно-західний апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що вказана заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 10.06.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" ("Постачальник") та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" ("Покупець") укладено договір поставки нафтопродуктів №МО-176 (далі договір №МО-176 від 10.06.2020), відповідно до пункту 1.1 якого Постачальник продає Покупцю нафтопродукти, газ скраплений пропан бутан на умовах цього договору, а Покупець приймає і сплачує зазначений товар на умовах даного договору.

Згідно з пунктом 8.1 договору №МО-176 від 10.06.2020 у разі виникнення спорів за договором або у зв`язку з ним сторони зобов`язуються вирішувати їх шляхом переговорів. Кожна зі сторін у випадку суперечок або розбіжностей, що виникли у зв`язку з даним договором, має право направити іншій стороні письмову вимогу або повідомлення про порушення зобов`язань іншою стороною з викладенням своїх вимог і їх обґрунтуванням. У разі направлення такої письмової вимоги (повідомлення), інша сторона зобов`язана направити мотивовану відповідь по суті протягом 10 календарних днів з дати отримання такої вимоги або повідомлення.

Пунктом 8.2 договору №МО-176 від 10.06.2020 передбачено, що у разі недосягнення згоди сторони домовились про те, що усі спори, які виникають щодо цього договору, пов`язані з ним або випливають з нього, в тому числі, але не обмежуючись спорами, які стосуються його укладення, виконання, порушення (стягнення штрафних санкцій, пені, неустойки, товарного кредиту тощо), припинення, зміни, розірвання або недійсності, підлягають передачі на розгляд до Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" на умовах і в порядку, передбачених Положенням про постійно діючий третейський суд при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" та Регламентом Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами". Сторони підтверджують, що ознайомлені із Регламентом Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами", який розглядається як невід`ємна частина цієї третейської угоди. Сторони домовились про те, що розгляд всіх спорів між ними відповідно до даної третейської угоди буде проводитися третейським судом у складі одного третейського судді, якого призначає голова Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" зі списку третейських суддів, що є додатком №3 до Регламенту даного суду та має обов`язковий характер. Сторони визнають обов`язковість рішення обраного Третейського суду відповідно до статті 50 Закону України "Про третейські суди". Сторони зобов`язуються сумлінно виконувати обов`язки і вимоги третейського суду з метою об`єктивного розгляду спору. Рішення третейського суду для сторін є остаточним і підлягає виконанню. Сторони дійшли згоди про те, що мовою третейського розгляду відповідно до даної третейської угоди буде українська мова.

В силу частини другої статті 51 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду може бути оскаржене сторонами, третіми особами, а також особами, які не брали участь у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов`язки, у випадках, передбачених цим Законом, до компетентного суду відповідно до встановлених законом підвідомчості та підсудності справ.

За правилами пункту 11 частини першої статті 20, частини другої статті 24 Господарського процесуального кодексу України до юрисдикції господарських судів відносяться справи про оскарження рішень третейських судів та про видачу наказу на примусове виконання рішень третейських судів, утворених відповідно до Закону України "Про третейські суди", якщо такі рішення ухвалені у спорах, зазначених у цій статті. Справи щодо оскарження рішень третейських судів, про видачу наказів на примусове виконання рішень третейських судів розглядаються апеляційними господарськими судами як судами першої інстанції за місцем розгляду справи третейським судом.

Відповідно до частини першої статті 346 Господарського процесуального кодексу України сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та (або) обов`язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

За умовами частин третьої, четвертої статті 349 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи в судовому засіданні суд встановлює наявність або відсутність підстав для скасування рішення третейського суду. Суд не обмежений доводами заяви про скасування рішення третейського суду, якщо під час розгляду справи буде встановлено підстави для скасування рішення третейського суду, визначені статтею 350 цього Кодексу.

Частинами першою, третьою статті 350 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею. Скасування господарським судом рішення третейського суду не позбавляє сторони права повторно звернутися до третейського суду, крім випадків, передбачених законом.

Положеннями частини шостої статті 51 Закону України "Про третейські суди" визначено, що у разі, якщо рішення третейського суду скасовано повністю або частково внаслідок визнання компетентним судом недійсною третейської угоди або через те, що рішення прийнято у спорі, який не передбачений третейською угодою, чи цим рішенням вирішені питання, що виходять за межі третейської угоди, або рішення прийнято у справі, не підвідомчій третейському суду, відповідний спір не підлягає подальшому розгляду в третейських судах.

Рішення третейського суду може бути скасовано у разі, якщо: 1) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 3) третейську угоду визнано судом недійсною; 4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; 5) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі (частина друга статті 350 Господарського процесуального кодексу України).

Аналогічні положення містяться також у статті 51 Закону України "Про третейські суди", пунктом 3 частини третьої якої передбачено, що рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване у разі якщо склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам статей 16-19 цього Закону.

Таким чином, перелік підстав, з яких може бути оскаржене та скасоване рішення третейського суду, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, у зв`язку з чим заявнику при зверненні до компетентного суду з відповідною заявою необхідно довести їх наявність.

Саме така правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 31.08.2021 у справі №870/31/21.

Дослідивши наявні матеріали, Південно-західний апеляційний господарський суд вбачає, що дана справа підвідомча Постійно діючому третейському суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами"; рішення прийнято у спорі, передбаченому третейським застереженням; рішенням не вирішувались питання, які виходять за межі третейського застереження; третейське застереження не визнано недійсним компетентним судом; третейський суд не вирішував питання про права і обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

При цьому, звертаючись з заявою б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" зазначило про те, що склад третейського суду, яким прийнято оскаржуване рішення, не відповідав вимогам закону, адже третейський суддя Гутиря М.М., будучи обізнаною про наявність обставин, що можуть свідчити про її упередженість, необ`єктивність та заінтересованість в результаті вирішення спору, безпідставно не заявила самовідвід від розгляду вказаної справи.

Законодавчі вимоги до складу третейського суду та порядку його формування закріплені у статтях 16, 17 Закону України "Про третейські суди".

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 16 Закону України "Про третейські суди" склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду. У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду.

Згідно з частинами першою, другою статті 17 Закону України "Про третейські суди" формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду. Формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в порядку, погодженому сторонами.

Як зазначалося вище, у пункті 8.2 договору №МО-176 від 10.06.2020 сторонами погоджено, що розгляд всіх спорів між ними відповідно до даної третейської угоди буде проводитися третейським судом у складі одного третейського судді, якого призначає голова Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" зі списку третейських суддів, що є додатком №3 до Регламенту даного суду та має обов`язковий характер.

В силу статті 41 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" обрання сторонами третейських суддів до складу третейського суду відбувається у порядку, погодженому ними у третейській угоді. У разі, коли сторони, визначивши у третейській угоді порядок формування ними складу третейського суду шляхом обрання третейських суддів (третейського судді), не погодили у третейській угоді лише терміни обрання ними третейських суддів, а також/або порядок обрання головуючого складу третейського суду, то визначення термінів обрання сторонами третейських суддів та/чи порядку обрання головуючого складу третейського суду здійснює голова третейського суду згідно із Положенням про третейський суд. Склад третейського суду формується шляхом призначення третейських суддів (третейського судді) у разі, якщо сторони не обумовили, що формування складу третейського суду буде відбуватися шляхом обрання третейських суддів (третейського судді), чи не погодили у третейській угоді порядок обрання ними третейських суддів, або коли у третейській угоді сторонами було обумовлено, що формування складу третейського суду буде відбуватися шляхом призначення третейських суддів. У випадку формування складу третейського суду шляхом призначення третейський розгляд здійснюється у складі одного третейського судді, якого призначає голова третейського суду згідно із Положенням про третейський суд. Для призначення чи обрання третейських суддів у кожній справі необхідна їхня згода.

Частиною першою статті 18 Закону України "Про третейські суди" визначено, що третейським суддею може бути призначена чи обрана особа, яка прямо чи опосередковано не заінтересована в результаті вирішення спору, а також має визнані сторонами знання, досвід, ділові та моральні якості, необхідні для вирішення спору.

За умовами частини першої статті 19 Закону України "Про третейські суди" третейський суддя не може брати участі у розгляді справи, а після його призначення чи обрання підлягає відводу чи самовідводу, зокрема, якщо він особисто чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи; якщо він є родичем однієї із сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, або перебуває з цими особами чи сторонами в особливих стосунках; у разі виявлення невідповідності третейського судді вимогам, встановленим статтею 18 цього Закону.

Частиною першою статті 20 Закону України "Про третейські суди" визначено, що у разі звернення до особи за отриманням згоди на обрання чи призначення її третейським суддею у конкретній справі ця особа повинна повідомити про наявність обставин, які є підставами для відводу чи самовідводу відповідно до статті 19 цього Закону.

Отже, нормами Закону України "Про третейські суди" передбачено імперативний обов`язок судді третейського суду щодо заявлення самовідводу у разі наявності обставин, які можуть свідчити про його особисту чи опосередковану заінтересованість у результаті розгляду справи.

За змістом пункту 10 частини першої статті 4 Закону України "Про третейські суди" одним із принципів на яких утворюється та діє третейський суд є принцип всебічності, повноти та об`єктивності вирішення спорів.

Аналогічний принцип визначено у пункті 9 статті 5 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами".

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен при вирішенні питання щодо його прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на основі закону.

Таким чином, Законом України "Про третейські суди" та Конвенцією визначено однакові засади розгляду справи до яких віднесено, зокрема, справедливий та неупереджений розгляд спору реалізація якого є неможливою без урахування принципу об`єктивності вирішення спору. Ідентичні засади визначено у Регламенті Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами".

Інститут самовідводу (відводу) судді третейського суду є умовою дотримання цього принципу та забезпечення справедливого розгляду справи третейським судом.

Стаття 6 Конвенції не виключає створення арбітражних судів з метою вирішення спорів між приватними підприємствами. Насправді, слово "суд" у пункті 1 статті 6 Конвенції не обов`язково має розумітися як суд класичного виду, інтегрований у стандартну судову систему держави (рішення Європейського суду з прав людини від 08.07.1986 у справі "Літгоу та інші проти Великобританії" та від 03.04.2008 у справі "Компанія "Регент" проти України").

З огляду на викладене, третейський суд відповідає поняттю "суду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції, а тому здійснюючи свою діяльність повинен дотримуватися встановлених такою нормою гарантій.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 04.05.2000 у справі "Бускаріні проти Сан-Марино" суд зазначив, що формулювання "суд, встановлений законом" стосується не тільки правових засад судочинства, але й законності складу суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини неупередженість повинна бути забезпечена як в суб`єктивному плані третейським суддею в рамках формування переконання при розгляді справи, так і за допомогою формування об`єктивних стандартів неупередженості шляхом заборони одночасного виконання функцій сторони і судді по одному і тій же справі (рішення від 13.11.2007 у справі "Driza v. Albania"), знаходження "... в стані підпорядкованості службових повноважень і служби по відношенню до однієї зі сторін" (рішення від 22.10.1984 у справі "Sramek v. Austria").

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини від 01.10.1982 у справі "П`єрсак проти Бельгії").

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення Європейського суду з прав людини від 24.02.1993 у справі "Фей проти Австрії" та у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення Європейського суду з прав людини від 10.06.1996 у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства").

Аналіз наведеної практики Європейського суду з прав людини свідчить, що неупередженість, безсторонність судді третейського суду під час розгляду справи є запорукою об`єктивного, а відтак і справедливого розгляду справи та забезпечення рівності прав сторін спору.

Функціонування третейських судів в Україні та можливість передачі на їх розгляд спорів у сфері цивільних і господарських правовідносин базується не лише на принципах національного, а й міжнародного права, в якому загальні засади арбітражного розгляду цих спорів визначені Європейською конвенцією про зовнішньоторговельний арбітраж від 21.04.1961 та рекомендовані державам Арбітражним регламентом Комісії ООН з права міжнародної торгівлі (ЮНСІТРАЛ) від 15.06.1976 (пункт 3.2 рішення Конституційного Суду України у справі про завдання третейського суду №1-рп/2008 від 10.01.2008).

Однією з таких засад забезпечення справедливого вирішення спорів із дотримання рівності прав їх сторін є впровадження механізмів розкриття інформації призначених для ідентифікації наявності конфлікту інтересів в третейському спорі.

До цієї інформації віднесено, зокрема, інформацію щодо існування професійних (службових, особистих, інших) зв`язків між арбітром (третейським суддею) та сторонами спору.

Статтею 9 Арбітражного регламенту ЮНСІТРАЛ від 15.06.1976 визначено, що майбутній арбітр повідомляє тим, хто звертається до нього в зв`язку з можливим його призначенням, будь-які обставини, які можуть викликати виправдані сумніви щодо його неупередженості або незалежності. Арбітр, будучи призначений або обраний, повідомляє про такі обставини сторонам, за винятком випадків, коли вони вже були раніше повідомлені про ці обставини.

Схожі за змістом механізми розкриття інформації щодо конфлікту інтересів також закріплено у Керівних принципах міжнародної асоціації юристів щодо конфлікту інтересів в міжнародному арбітражі (IBA Guidelines on Conflicts of Interest in International Arbitration), прийнятих рішенням ради Міжнародної асоціації юристів 23.10.2014, в яких наведено переліки випадків із зазначенням того, чи потребують вони розкриття інформації або відсторонення арбітра.

Систематизовані у Керівних принципах міжнародної асоціації юристів критерії складають собою стандарти ідентифікації наявності конфлікту інтересів в арбітражному спорі та рекомендації по їх вирішенню.

Відповідно до пункту 2 частини II "Практичне застосування загальних Стандартів" Керівних принципів міжнародної асоціації юристів "Червоний Перелік" складається з двох частин: "Червоний Перелік" відмова від застосування якого не допускається" (Загальні Стандарти 2 (d) і 4 (b)), і "Червоний Перелік" відмова від застосування якого допускається" (Загальний Стандарт 4 (с)).

Згідно з частиною II "Практичне застосування загальних Стандартів" Керівних принципів міжнародної асоціації юристів до "Червоного Переліку" випадків, при наявності яких відмова від його застосування не допускається", зокрема, віднесено такі: сторона і арбітр тотожні, або арбітр є уповноваженим представником або співробітником особи, яка є стороною арбітражного розгляду (1.1.); арбітр є менеджером, директором або членом наглядової ради або має контролюючий вплив на одну зі сторін або особа, має пряму економічну зацікавленість в рішенні, яке буде винесено в арбітражному розгляді (1.2.); арбітр має суттєвий фінансовий або особистий інтерес щодо однієї зі сторін або підсумків розгляду (1.3.); арбітр або його (її) фірма регулярно консультує сторону або афілійовану особу сторони, яка його призначила, і арбітр або його (її) фірма беруть із цього істотний фінансовий дохід тощо.

Водночас до "Червоного Переліку" випадків, при наявності яких відмова від його застосування допускається", зокрема, віднесено зв`язок арбітра зі сторонами або юридичними представниками, а саме: арбітр в даний час представляє інтереси або консультує юриста або юридичну фірму, що діє в якості юридичного представника однієї зі сторін (2.3.2.); арбітр є юристом тієї ж юридичної фірми, що і юридичний представник однієї зі сторін (2.3.3.); арбітр регулярно консультує одну з сторін або афілійовану особу однієї з сторін, проте ні сам арбітр, ні його (її) фірма не отримують із цього істотних фінансових доходів (2.3.7.) тощо.

Відповідно до пункту 2 частини II "Практичне застосування загальних Стандартів" Керівних принципів міжнародної асоціації юристів "Червоний Перелік" відмова від застосування якого допускається", охоплює випадки, які є серйозними, але не в такій мірі. На відміну від обставин, зазначених в "Помаранчевому Переліку", рахується, що в таких випадках має місце відмова від права на заявлення про конфлікт інтересів, але тільки якщо і тільки тоді, коли сторони, яким відомо про наявність випадків конфлікту інтересів, явно підтверджують свою готовність дозволити такій особі виступити в якості арбітра, як зазначено в Загальному Стандарті 4 (с).

Таким чином, за наявності підстав визначених частиною II "Практичне застосування загальних Стандартів" Керівних принципів міжнародної асоціації юристів особа може виступати в ролі арбітра лише після отримання безумовного підтвердження від сторін про їх згоду на вирішення спору за наслідком повідомлення останніх щодо наявності конфлікту інтересів у такої особи.

Європейський суд з прав людини при визначенні значення термінів і виразів, використаних у Конвенції неодноразово зауважував, що суд вдається до додаткових засобів тлумачення для того, щоб підтвердити значення відповідних слів, або щоб визначити їхнє значення у випадку, коли інакше воно буде сумнівним, незрозумілим або нерозумним (рішення у справі "Сааді проти Сполученого Королівства").

У встановленні дотримання третейським судом (його складом) під час розгляду спору неупередженості, безсторонності необхідно з`ясовувати чи було надано цим судом достатні гарантії для виключення будь-яких законних сумнівів щодо наявності таких обставин із урахуванням критеріїв та стандартів сформованих, в тому рахунку, щодо ідентифікації наявності конфлікту інтересів у цьому спорі. Тобто надати оцінку наявності відповідних обставин з урахуванням стандарту (критерію) об`єктивності.

Об`єктивний критерій в основному стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Micallef v. Malta").

Як вбачається зі змісту заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021 та підтверджується доданими до неї документами, третейський суддя Гутиря Марина Миколаївна є адвокатом, який обліковується у Раді адвокатів Миколаївської області та професійна адвокатська діяльність останньої не припинена, про що свідчить роздруківка відомостей з Єдиного реєстру адвокатів України. Відповідно до відомостей зазначеного реєстру іншого адвоката з прізвищем Гутиря в Україні не зареєстровано.

При цьому Гутиря Марина Миколаївна у 2019-2020 роках здійснювала представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" у низці судових справ про стягнення на користь останнього заборгованості за договорами поставки палива, зокрема, у справах №916/2323/19 та №915/151/20, в якій Гутиря Марина Миколаївна просила залишити відповідний позов без розгляду у зв`язку з підсудністю зазначеної справи Постійно діючому третейському суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами", а також у справах №915/1868/18 та №915/1869/18 за позовами до Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" про визнання недійсними додаткових угод до договорів поставки. Зі змісту наданих скаржником судових рішень у вищезазначених справах вбачається, що повноваження Гутирі Марини Миколаївни підтверджувалися виданою Товариством з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" довіреністю.

Товариство з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" ні у відзиві №1094 від 20.09.2021 (вх.№3527/21/Д2 від 23.09.2021), ні у судовому засіданні в Південно-західному апеляційному господарському суді 29.09.2021 жодним чином не спростовувало факту пов`язаності з третейським суддею Гутирею Мариною Миколаївною, як адвокатом, що надавав професійну правничу допомогу у вищенаведених спорах, а також не зазначило про те, що така допомога більше не надається, зокрема, у зв`язку з нечинністю відповідної довіреності або припиненням договору про надання правової допомоги тощо, натомість позивач обмежився виключно твердженнями про те, що формування складу третейського суду, яким прийнято оскаржуване рішення, відбулося в порядку, узгодженому сторонами безпосередньо в третейській угоді.

За таких обставин, у світлі вищевикладеного апеляційний господарський суд констатує, що на час розгляду спору у справі №16/2021 третейським судом існувала ціла низка факторів, які свідчили про наявність ряду професійних зв`язків між суддею третейського суду Гутирею Мариною Миколаївною та позивачем Товариством з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА", з урахуванням наявності яких вказаний третейський суддя в силу приписів статей 19, 20 Закону України "Про третейські суди" зобов`язаний був заявити самовідвід.

Під час розгляду справи суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача, тому для уникнення формування у стороннього спостерігача враження щодо можливої упередженості судді під час розгляду спору третейський суд в силу наведених вище норм Закону України "Про третейські суди" повинен був довести до відома сторін спору наявність обставин, які можуть свідчити про наявність конфлікту інтересів у справі та у разі неможливості його урегулювання шляхом розкриття такої інформації та відсутності явної готовності сторін дозволити такій особі виступити в якості арбітра заявити самовідвід.

Відсутність факту повідомлення (розкриття інформації) третейським суддею сторін третейського спору про існування відповідних обставин, які очевидно не могли бути невідомі такому судді, та відсутність факту надання останніми після цього явної згоди на арбітрування спору суддею третейського суду Гутирею Мариною Миколаївною ставлять під обґрунтований сумнів об`єктивність та неупередженість даного третейського судді при розгляді спору між сторонами.

Враховуючи вищевикладене, склад суду, яким здійснено розгляд третейського спору у справі №16/2021 за наявності відповідних обставин не може бути визнано таким, що відповідає вимогам статей 16-19 Закону України "Про третейські суди", позаяк встановленими обставинами справи підтверджено порушення третейським судом під час розгляду третейського спору між сторонами стандарту об`єктивності заснованого на розумній оцінці доказів третьою стороною, оскільки оцінюючи факти у цій справі, об`єктивна третя сторона зробила б висновок про те, що відносини між третейським суддею і Товариством з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" (позивачем) створили упередженість, у зв`язку з чим, з огляду на характер професійних зв`язків, третейський суддя зобов`язаний був розкрити цей зв`язок, чого в цьому випадку безпідставно не відбулося.

Даний висновок Південно-західного апеляційного господарського суду повністю узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 11.02.2021 у справі №870/89/20.

Таким чином, апеляційний господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021.

Витрати зі сплати судового збору за подання заяви про скасування рішення третейського суду відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на Товариство з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА".

Керуючись статтями 129, 232-236, 240, 256, 281, 349-351 Господарського процесуального кодексу України, статтями 16-19, 51 Закону України "Про третейські суди", Південно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" б/н від 01.09.2021 (вх.№3527/21 від 02.09.2021) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021 задовольнити.

Рішення Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами" від 29.07.2021 у справі №16/2021 скасувати.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА" (54003, м. Миколаїв, вул. Гречишникова, 52В; ідентифікаційний код: 32938047) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕТАЛОСЕРВІС" (49044, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 39; ідентифікаційний код: 42302519) витрати зі сплати судового збору за подання заяви про скасування рішення третейського суду у розмірі 1135 грн.

Матеріали справи №16/2021 повернути до Постійно діючого третейського суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами", залишивши у матеріалах господарської справи відповідні копії.

Ухвала може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку, встановленому для оскарження рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог статей 253, 254, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали направити сторонам та Постійно діючому третейському суду при Миколаївській професійній асоціації "Третейське управління правовими конфліктами".

Повний текст ухвали складено та підписано 30.09.2021.

Суддя С.В. Таран