ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2021 року м. Черкаси справа № 925/910/21

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П., за участю представників сторін:

від позивача: Михно Р.М. за довіреністю, самопредставництво,

від відповідача: Таран С.В. за довіреністю, Петренко Д.О. за довіреністю, самопредставництво,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу

за позовом Державної екологічної інспекції Центрального округу

до Приватного підприємства «Агроспецпроект»

про стягнення 316 387,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція Центрального округу (вул. Коцюбинського, 6, м. Полтава, 36039, ) звернулась до Господарського суду Черкаської області з позовом до Приватного підприємства «Агроспецпроект» (вул. Жашківська, 32,34-а, 36, м. Золотоноша, Черкаська область, 19700, ) про стягнення збитків у розмірі 316 387,00 грн за самовільне використання водних ресурсів без дозвільних документів та понесених судових витрат 4 745,81 грн сплаченого судового збору.

Ухвалою від 16.07.2021 Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішив розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; розгляд справи по суті призначив у судовому засіданні на 08 вересня 2021 року; сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки.

Відповідач подав до суду відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог.

Позивач подав до суду відповідь на відзив на позов.

У судовому засіданні, що відбулося 08.09.2021, за участю представників обох сторін, суд оголошував перерву до 13.09.2021.

У судовому засіданні, що відбулося 13.09.2021, за участю представників обох сторін, суд оголошував перерву до 21.09.2021.

У судовому засіданні, що відбулося 21.09.2021, за участю представників обох сторін, суд постановив протокольну ухвалу, якою задовольнив усне клопотання представника відповідача про долучення доказу до матеріалів справи, долучив до матеріалів справи документ поданий представником відповідача: копію дозволу на спеціальне водокористування виданого 28.12.2015 № Укр633-А/Чрк; представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив суд їх задовольнити; представник відповідача у задоволені позову просив відмовити; суд видалявся у нарадчу кімнату.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 22 вересня 2021 року було підписано вступну та резолютивну частини рішення без його проголошення.

Відомості про вказані процесуальні дії занесені до протоколів судового засідання.

Відповідно до частин 1, 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатами перевірки встановлено факт самовільного забору води із свердловин, без спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) за 2019 рік, внаслідок чого допущено самовільне використання ресурсів за відсутності дозвільних документів (спеціального дозволу на користування надрами (підземними водами), що є порушенням ст. 19, 23, 56 Кодексу України про надра і підставою для нарахування збитків за 2019 рік в розмірі 316 387,00 грн.

Відповідно до відзиву відповідач визнає проведення Державною екологічною інспекцією Центрального округу в період з 21.01.2020 по 29.01.2020 планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Золотоніської філії Приватного підприємства «Агроспецпроект», за результатами якої складено акт перевірки від 21.01.2020 № 4/3/4/2020/ПЛ. 02 квітня 2020 року на юридичну адресу Підприємства листом № 0314-15/1087 від 17.03.2020 надходила претензія № 48/07-17/2020 на суму 316 387,00 грн, відповідь надана листом № 19 від 09.04.2020.

Відповідач не погоджується як з нарахованими збитками в частині математичних розрахунків так і з позовом в цілому, в обґрунтування заперечень проти позовних вимог вказав:

1) Підрахунок збитків проводився відповідно до «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів» затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389, проте не враховані зміни внесені наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 13.10.2015 № 367. Внесені зміни стосуються п.9.2. Методики.

2) Первинний облік з використання води проводиться за формою журналу ПОД-11 «Журнал обліку водоспоживання (водовідведення) водовимірювальними приладами та обладнанням». Журнал надавався під час перевірки, ведеться належним чином з щоденними записами в ньому показів метрологічних пристроїв (лічильників). Усім суб`єктам господарювання частиною 2 статті 23 Кодексу України про надра надано право видобувати підземні води без спеціальних дозволів в обсягах, що не перевищують 300 куб.м. Відтак, в своїх розрахунках позивач мав використовувати не загальний добутий обсяг води, а різницю між фактично видобутим об`ємом, за відрахуванням 300 куб.м., право на видобування яких передбачено без надання дозволу.

3) ПП «Агроспецпроект» здійснювало всі необхідні дії для отримання спеціального дозволу на видобування надр, належно користувалося своїми цивільними правами та обов`язками в дотримання умов угоди № 4479 від 27.12.2013 із врахуванням невід`ємної частини Програми робіт щодо строків та видів робіт, наданих в користування надр, на підставі дозволу № 4479 від 27.12.2013.

4) Спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування № 6432 був отриманий відповідачем 15 вересня 2020 року. Причини пропуску строку не залежали від волі надрокористувача, а відтак жодних підстав для застосування штрафних санкцій щодо порушення умов користування надрами органи екологічної інспекції не мають.

5) Підприємство протягом дії спецдозволу № 4479 від 27.12.2013, постійно сплачувало усі встановлені збори за спеціальне водокористування.

Отже, заперечення відповідача зводяться головним чином до того, що він завчасно, у порядку, передбаченому законодавством, звернувся до уповноважених органів для погодження документів, необхідних для отримання спеціального дозволу на користування надрами; затримка в оформленні спеціального дозволу сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у виді відшкодування збитків.

При цьому відповідач посилається на правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19.

Зазначене на думку відповідача унеможливлює застосування відповідальності у вигляді стягнення заподіяних державі збитків за самовільне видобування підземних вод без спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідач просить суд прийняти до уваги, що за результатами досудового розслідування за кримінальним провадженням № 0000385 від 14.04.2020 встановлено, що в діях відповідача ознак кримінального правопорушення не виявлено, що підтверджується постановою про закриття кримінального провадження від 14.12.2020.

Згідно з статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 3 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Відповідно до 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив таке.

Державна екологічна інспекція Центрального округу здійснює свої повноваження відповідно до Положення про державну екологічну інспекцію Центрального округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 № 250, ст. 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

До повноважень Інспекції віднесено здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

22 травня 2018 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис (№ 1 017181) про проведення державної реєстрації юридичної особи Державної екологічної інспекції Центрального району (). Відповідно до відомостей ЄДР дані про розпорядчий акт, на підставі якого створено юридичну особу постанова Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 102.

Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції України від 23.07.2018 № 138 «Про питання діяльності Державної екологічної інспекції Центрального округу» Державна екологічна інспекція України погодилася з пропозицією Державної екологічної інспекції Центрального округу щодо можливості забезпечення здійснення покладених на Державну екологічну інспекцію Центрального округу функцій і повноважень, які визначені наказом Державної екологічної інспекції України від 17.05.2018 № 82 «Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу»; встановлено, що Державна екологічна інспекція України здійснює свої повноваження на території Черкаської та Полтавської областей через утворений у відповідному порядку міжрегіональний територіальний орган Держекоінспекції, а саме Державну екологічну інспекцію Центрального органу.

Відповідно до підпункту 8 пункту 4 та пункту 7 Положення «Про державну екологічну інспекцію України», яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Пунктами 6-8 Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу передбачено, що Державна екологічна інспекція Центрального округу розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

На підставі наказу Державної екологічної інспекції Центрального округу від 08.01.2020 № 06-27/25 та направлення від 08.01.2020 № 06-28/25 в період 17.01.2020 30.01.2020 проведено планову перевірку щодо додержання Приватним підприємством «Агроспецпроект» (юридична адреса: м. Київ. пров. Жуковського, буд. 17/25; місцезнаходження: Черкаська обл., м. Золотоноша, вул. Жашківська, 32, 34-а, 36) вимог природоохоронного законодавства, за результатами якої складено акт від 21.01.2020 № 4/3/4/2020/ПЛ за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Золотоніська філія ПП «Агроспецпроект», яка була об`єктом перевірки, займається переробкою (консервуванням) овочевої продукції (горошок, кукурудза, квасоля) відповідно до КВЕДу 10.39 «Інші види перероблення та консервування фруктів і овочів».

Згідно з положеннями ст. 95, 96 ЦК України філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення. Керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру.

Юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Юридична особа відповідає за своїми зобов`язаннями усім належним їй майном.

Позивач вказує, що у ході перевірки встановлено факт самовільного забору води із свердловин, без спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) за 2019 рік, внаслідок чого допущено самовільне використання ресурсів за відсутності дозвільних документів (спеціального дозволу на користування надрами (підземними водами), що є порушенням ст. 19, 23, 56 Кодексу України про надра.

Описом виявлених порушень вимог законодавства Акту від 21.01.2020 встановлено, зокрема:

п. 4. Умов дозволу та правил спеціального водокористування частково не дотримуються, що є порушенням пункту б частини третьої статті 110 Водного Кодексу України.

п. 6. Користування ділянкою надр (підземних вод) здійснюється за відсутності спеціального дозволу, що є порушенням частини першої статті 19, статті 23 Кодексу України про надра.

Опис негативних наслідків, що настали в результаті порушення вимог законодавства (за наявності) пошкодження родовищ корисних копалин, які виключають повністю або суттєво обмежують можливість їх подальшої експлуатації.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності (зазначається згідно з формою визначення ризиків настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності) користування ділянкою надр за відсутності спеціального дозволу на користування надрами.

Даний Акт перевірки відповідач отримав 29.01.2020, про що свідчить підпис в.о. директора Козлова В.В. Відповідач зауважень чи заперечень щодо проведення даної перевірки та Акту не надавав.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час планової перевірки дотримання природоохоронного законодавства, проведеної в період з 21.01.2020 по 29.01.2020, внесено припис від 05.02.2020 № 4 на їх усунення та встановлено терміни виконання, зокрема:

п. 4 забезпечити виконання умов дозволу на спеціальне водокористування від 28.12.2015 № Укр633-А/Чрк (п.7 п.12 ). Термін: до 11.04.2020.

п. 6 отримати дозвіл на спеціальне користування надрами (підземними водами). Термін: Постійно, з 05.02.2020.

Відповідно до характеристики ділянки надр Додатку 1 до Угоди про умови користування надрами з метою геологічного вивчення від 27.12.2013 та від 12.04.2016 № 4479: «Водозабір підприємства знаходиться за адресою Черкаська область, м. Золотоноша і складається з семи свердловин (№ 1, 2, 3, 5, 7, 8, 9), які розташовані на території ПП «Агроспецпроект» з визначеними географічними координатами кутових точок та площі ділянки надр.

Згідно з статистичним звітом про використання води за формою № 2ТП-водгосп вбачається, що зі свердловин за 2019 рік забрано 100,6 тис. куб.м., та відпрацьовано 252 дні. Тобто, добове водовикористання перевищує 300 куб.м. на добу.

Враховуючи, що попередній спеціальний дозвіл на користування надрами № 4479 від 27.12.2013 з терміном на 5 років (до 27.12.2018) закінчився та виявлені факти використання підземних вод та перевищення обсягу видобування підземних вод у розмірі 300 кубічних метрів на добу, Держекоінспекцією зроблено висновок про використання ПП «Агроспецпроект» надр (підземні води) за відсутності дозвільного документу, а саме дозволу на користування надрами (підземні води), що є порушенням ст. 16, 19, 23 Кодексу України про надра та як наслідок ПП «Агроспецпроект» допущено самовільне користування надрами.

Отже, позивач стверджує, що відповідач використовував надра (підземні води) за відсутності дозвільного документу.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів у разі, зокрема, самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) регламентовано Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 389 від 20.07.2009 (із змінами) (далі Методика).

Фактичний об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води) визначається на основі даних: первинної документації, статистичної звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання та водовідведення або довідки фізичної особи - підприємця або юридичної особи за підписом керівництва, завіреної печаткою (за наявності).

ПП «Агроспецпроект» не надало позивачу довідку про використання води за підписом керівництва, завіреної печаткою, але згідно з наданої інформації, наведеної у звіті про використання води за 2019 рік (форма 2ТП-водгосп (річна)) ПП «Агроспецпроект», встановлено, що відповідачем протягом 2019 року зі свердловин здійснювався забір води за відсутності спеціального дозволу (на користування надрами) в кількості 100600 м3.

1. Звіт про використання води за 2019, Таблиця 1:

- Стовпчик 1, забрано або одержано води за рік - 100,6 тис. м3;

- Таблиця 3, Рядок 11, об`єм води, забраної із водного об`єкта, що врахований засобами вимірювальної техніки первинних водокористувачів за рік - 100,6 тис. м3

Інспекцією, відповідно до п. 9 Методики та даними статистичного звіту про використання води за формою № 2ТП-водгосп за 2019 рік, здійснено Розрахунок шкоди заподіяну державі внаслідок самовільного користування надрами (підземні води) за 2019 рік, розмір якої склав 316 387,00 грн за формулою:

Зсам= 5хWх Тaр , де

W об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування), м3;

Тaр розмір, грн/100 м3, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої ст. 255 Податкового кодексу України на дату виявлення порушення. Тaр на дату виявлення порушення становить 62,9 грн/100 м3;

5 коефіцієнт.

Відповідно до п. 255.5.2 ст. 255 Податкового Кодексу України за спеціальне використання підземних вод, ставка рентної плати для Черкаської області становить 62,9 грн за 100 м3.

Тому: (коефіцієнт 5) х (об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів 100 600) х (ставку рентної плати для Черкаської області 62,9 грн/100 = 0,629).

Отже: Зсам = 5 х 100600 х 0,629 = 316 387 грн 00 коп.

Отже, загальна сума збитків за забір відповідачем води зі свердловин за відсутності спеціального дозволу на користування надрами (підземними водами), а саме за період 2019 рік, за розрахунками позивача, становить 316 387 грн 00 коп.

За порушення вимог природоохоронного законодавства, зокрема за користування надрами (підземними водами) без наявності спеціального дозволу на користування надрами, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Мовчан О.О. складено протокол № 002987 від 29.01.2020 про адміністративне правопорушення за ст. 47, ст. 61, ч. 1 ст. 78 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в сумі 1 700 грн на головного інженера ПП «Агроспецпроект» ОСОБА_1 . Постанова про накладення адміністративного стягнення № 002987 від 31.01.2020.

Відповідачем протокол про адміністративне правопорушення підписаний особисто, пояснень і зауважень щодо змісту протоколу письмово не викладав.

Штраф порушником сплачено в добровільному порядку та в повному обсязі.

Отже, позивач зазначає, що відповідачем було визнано свою вину в порушенні вимог природоохоронного законодавства.

Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, який затверджено Постановою КМУ від 30.05.2011 № 615, а саме п. 14 встановлено, що для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає до органу з питань надання дозволу заяву на видобування корисних копалин, геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, не пізніше ніж за шість місяців, заяву на геологічне вивчення надр та геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку, не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку його дії. У заяві зазначається причина продовження строку дії дозволу. Надрокористувач, що не подав заяви в установлений строк, втрачає право на продовження строку дії дозволу.

Отже, позивач зазначає, що відповідач повинен був подати заяву на продовження строку дії дозволу на користування надрами та отримати даний дозвіл, ще в 2018 році, а не під час загальнодержавного карантину коли дозвіл отримано (15.09.2020).

Відтак позивач заперечує проти тверджень відповідача, що період для отримання спеціального дозволу на користування надрами співпав із введенням загальнодержавного карантину.

Крім того, відсутність в штаті відповідача спеціаліста-гідрогеолога не дає право останньому порушувати Законодавство.

Спеціальне використання надр на праві надрокористування, відповідно до статей 16, 19, 21 Кодексу України про надра, передбачає отримання спеціального дозволу (ліцензії) на використання надр.

Відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 року № 827, прісні підземні води є корисними копалинами загальнодержавного значення.

Спеціальне використання прісних підземних вод включає в себе як використання водних ресурсів так і надр. Спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування право на їх використання.

Відповідно до статті 65 Кодексу України про надра відповідальність за порушення законодавства про надра несуть особи, винні у самовільному користуванні надрами.

Статтею 67 Кодексу України про надра передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень законодавства про надра, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення цього законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час здійснення порушення або, у разі неможливості встановлення часу здійснення порушення, - на час його виявлення.

При цьому позивач посилається на правові висновки щодо відповідальності за порушення законодавства про надра та відшкодування збитків, викладені в рішеннях у справах №№ 924/13/18, 907/339/19, 912/2529/19, 923/1066/20, 923/937/20, 917/589/19, 925/668/21, 925/695/21, 925/908/21.

Відповідно до норм ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з п.1.2. Роз`яснення Вищого арбітражного суду України № 02-5/744 від 27.06.2001 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція Центрального округу є державною установою і діє виключно в інтересах Держави з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення цього законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку так і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час здійснення порушення або, у разі неможливості встановлення часу здійснення порушення на час його виявлення.

Державною екологічною інспекцією Центрального округу на адресу відповідача направлялася претензія № 48/07-2020 листом від 17.03.2020 № 0314-15/1087 та розрахунок до неї щодо відшкодування збитків, заподіяних державі.

Відповідач збитки не сплатив, з чого і виник спір.

Стягнення вказаної шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу, є предметом позову.

Згідно з ч. 1 ст. 149, ст. 151 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до статей 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути загальним або спеціальним. Спеціальне водокористування це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється лише на підставі дозволу (пункт 9 частини 1 статті 44, частина 1 статті 49 Водного кодексу України).

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Видача (переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється безоплатно (частини 2, 4 статті 49 Водного кодексу України).

Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних вод, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Отже, чинним законодавством передбачено безумовний обов`язок отримання господарюючими суб`єктами як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування право на їх використання.

Відповідно до частини другої статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Наведена стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити як наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), так і ступінь вини у розумінні статті 1193 Цивільного кодексу України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 затверджено Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами (також по тексту Порядок), який регулює питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін.

Відповідно до п. 5 Порядку дозволи надаються на такі види користування надрами, зокрема геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка родовищ корисних копалин та видобування корисних копалин.

Згідно з п. 7 Порядку дозвіл надається на строк, визначений заявником, але не більш як на 20 років на видобування корисних копалин, п`ять років на геологічне вивчення родовищ корисних копалин і геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислову розробку родовищ корисних копалин загальнодержавного значення.

У абз. 5 п. 14 Порядку зазначено, що для продовження строку дії дозволу на видобування корисних копалин надрокористувач подає органу з питань надання дозволу заяву на видобування корисних копалин не пізніше ніж за шість місяців.

Відповідачу було надано дозвіл на користування надрами № 4479 від 27.12.2013, виданий Державною службою геології та надр України на 5 років, до 27.12.2018, який передбачав особливі умови використання, а саме:

- впродовж п`яти років затвердити запаси підземних вод ДКЗ України;

- виконання умов Мінприроди України від 30.05.2013 № 8719/06/10-13;

- виконання умов Держгірпромнагляду від 01.06.2010 №1/04-7.12/3560;

- на протязі 1 місяця після отримання спецдозволу зареєструвати форму 3-гр у Держгеонадрах України;

- розробити, затвердити зони санітарної охорони та суворо дотримуватись їх режиму;

- своєчасна та в повному обсязі сплата обов`язкових платежів до Державного бюджету згідно з чинним законодавством;

- обов`язкова передача в установленому законодавством порядку геологічної інформації, отриманої в процесі робіт, до Держгеонадр України на протязі 3 міс. після затвердження звіту;

- щорічна звітність перед Держгеонадрами України згідно з формою 7-р;

- обов`язковий моніторинг та наукове супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами відповідно до абз. 3 п. 26 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 30.05.2011 року за №615.

Метою користування надрами відповідно до дозволу № 4479 від 27.12.2013 було геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислова розробка технічних підземних вод, затвердження запасів ДКЗ України.

У абз. 1 п. 10 Порядку передбачено, що невід`ємною частиною дозволу є угода про умови користування надрами, що укладається між органом з питань надання дозволу і надрокористувачем, і містить програму робіт, яка оформляється як додаток.

Між Державною службою геології та надр України (також по тексту Держгеонадра) та ПП «Агроспецпроект» (також по тексту Надрокористувач) 27.12.2013 було укладено угоду за № 4479 (також по тексту Угода) про умови користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової роботи, яка є невід`ємним додатком до спеціального дозволу на користування надрами, наданого з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки технічних підземних вод водозабору підприємства № 4479 від 27.12.2013.

Відповідно до п. 1.1. Угоди, Держгеонадра надає надрокористувачу право користування ділянкою надр з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин, а надрокористувач, в свою чергу, зобов`язується виконувати та дотримуватись умов користування ділянкою надр передбачених дозволом, цією угодою та нормами діючого законодавства.

Згідно з п. 3.1. Угоди умови користування надрами, види та строки виконання надрокористувачем робіт з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища технічної підземної води протягом строку дії дозволу визначається в програмі робіт з геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин, яка підписується сторонами і є додатком 2 та невід`ємною частиною цієї угоди (також по тексту Програма робіт).

Додатком № 1 до Угоди про умови користування надрами з метою геологічного вивчення визначена характеристика надр технічної підземної води водозабору підприємства із змісту якої встановлено, що під час дії спецдозволу № 4479 від 27.12.2013 запаси підземних вод по водозабору, яким користується ПП «Агроспецпроект» не оцінювались та проектний водозабір та об`єми водозабору встановлені на перспективу 1064 куб. м на добу. Основною метою здійснення надрокористування за попереднім дозволом є дослідження запасів підземних вод та встановлення перспективних об`ємів водозабору для отримання нового дозволу на подальше видобування необхідних користувачу об`ємів води.

Згідно з Програмою робіт, яка є додатком 2 до Угоди за № 4479 та є невід`ємною частиною Угоди № 4479 від 27.12.2013, ПП «Агроспецпроект» зобов`язувалось в 4 кварталі 2019 року вчинити дії щодо геолого-економічної оцінки ДКЗ України експлуатаційних запасів та затвердження запасів корисної копалини у ДКЗ України (п. 7 Програми робіт).

Відповідно до п. 28 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин» від 22.12.1994 за № 865 надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин та акта про надання гірничого відводу здійснюється після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Згідно з п. 4. Порядку дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин місцевого значення ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів.

Надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин здійснюється виключно після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, що також передбачено п. 7 Програми робіт.

ПП «Агроспецпроект» здійснювало всі необхідні дії для отримання спеціального дозволу на видобування надр, належно користувалося своїми цивільними правами та обов`язками в дотримання умов угоди № 4479 від 27.12.2013 із врахуванням її невід`ємної частини Програми робіт щодо строків та видів робіт, наданих в користування надр, на підставі дозволу № 4479 від 27.12.2013.

Так, Державна комісія України по запасах корисних копалин повідомила ПП «Агроспецпроект», що протокол ДКЗ № 4479 від 12 липня 2018 року було розглянуто, схвалено та введено в дію Державною службою геології та надр України лише 05 жовтня 2018 року, що підтверджується листом № 1232/07/1 від 05.10.2018.

Разом з тим, отримання дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин, без затвердження протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин про розгляд матеріалів геолого-економічної оцінки технічних підземних вод та сформування ресурсної довідки про залишкові запаси корисних копалин є неможливим, з огляду на встановлену процедуру отримання дозволу на видобування надр діючим на той момент законодавством України.

Крім того, станом на жовтень 2018 року в Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 року № 615 (в редакції від 19.07.2018) було встановлено необхідність надрокористувача до переліку документів для отримання дозволу на видобування додати завірені заявником копії результатів оцінки впливу на довкілля (звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

У зв`язку з відсутністю в штаті підприємства (відповідача) спеціаліста-гідрогеолога, враховуючи великий обсяг документів, необхідний для подання заяви на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування 30 листопада 2018 року між ПП «Агроспецпроект» та ТОВ «Геопошук» було укладено договір про надання послуг № ПЗ-30/11/18, за умовами якого ТОВ «Геопошук» зобов`язувалося розробити пакет документів, необхідний для подачі в Державну службу геології та надр України з метою отримання спеціального дозволу на видобування.

На виконання вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» 07 березня 2019 року між ПП «Агроспецпроект» та ТОВ «Екологічний центр поводження з небезпечними відходами та промислової технології» був укладений договір № 2-ОВД/2019, предметом якого є підготовка звіту з оцінки впливу на довкілля та отримання Рішення з оцінки впливу на довкілля в Управлінні екології та природних Черкаської обласної ради, відповідно до вимог вищевказаного Закону. Враховуючи процедуру та строки, визначені Законом термін надання послуги склав 140 робочих днів.

Виконавши всі необхідні умови для отримання Звіту про оцінку впливу на довкілля, ПП «Агроспецпроект» отримало Звіт з ОВД та Висновок 05.08.2019.

Після отримання всіх необхідних для формування пакету документів на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування, ПП «Агроспецпроект» направило відповідну Заяву вих. № 100 від 27.12.2019 з додатками до Державної служби геології та надр України.

Спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування № 6432 був отриманий відповідачем 15 вересня 2020 року.

Суд встановив, що у зв`язку з тим, що до нормативно-правових актів, які регламентують порядок отримання спеціальних дозволів на користування надрами з метою видобування, ПП «Агроспецпроект» було позбавлене можливості отримати новий дозвіл на видобування надр до дати закінчення строку дії попереднього дозволу № 4479 від 27.12.2013.

Дослідивши усі обставини справи та надавши оцінку зібраним у справі доказам, господарський суд визнає недоведеною наявність усіх складових цивільного правопорушення у діях відповідача. Позивач завчасно, у порядку, передбаченому законодавством, звертався до уповноважених органів для погодження документів, необхідних для отримання спеціального дозволу на користування надрами; затримка в оформленні спеціального дозволу на видобування вод сталася не з вини відповідача, яка є обов`язковою умовою для покладення на останнього відповідальності у виді відшкодування збитків (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19).

Суд ухвалив рішення щодо застосування норм Закону, Водного кодексу України, Кодексу України про надра, враховуючи встановлені фактичні обставини справи.

Стосовно розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Позивач за платіжним дорученням від 15.06.2021 № 335 сплатив за подання позову 4 745,81 грн судового збору, який відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку із відмовою у позові належить покласти на позивача.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Черкаської області

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги на рішення, рішення набирає законної сили після прийняття судом апеляційної інстанції судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене та підписане 28 вересня 2021 року.

Суддя О.В. Чевгуз