ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2021 року, м. Херсон, справа № 923/743/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши справу

за позовом Приватного підприємства «Авангард»

до Акціонерного товариства «Херсонобленерго»

про визнання протиправним та скасування рішення про донарахування вартості електроенергії

за участі:

- секретаря судового засідання Бєлової О.С.,

- представників:

позивача Бєрьозки Ю.В.,

відповідача Литовського І.С.,

у с т а н о в и в:

Дії та аргументи Позивача

01.06.2021 Приватне підприємство «Авангард» звернулося з позовом до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про визнання протиправним та скасування рішення про донарахування вартості електроенергії, оформлене протоколом № 374 від 24.03.2021.

У якості обґрунтування власної позиції, Позивач вказав, що:

- донарахування вартості електроенергії здійснене без урахування того, що електролічильник хоча і мав тріщини, але зовнішній його стан не мав видимих пошкоджень, та він знаходився у щитку, який опломбований відповідною пломбою, яка не мала пошкоджень,

- у відповідності до абзацу 1 пункту 8.4.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії факт пошкодження засобу вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою, у межах якої повинні встановлюватися факти втручання у роботу лічильника, зміни його показів та причинно-наслідковий зв`язок між втручанням та зміною показів, проте за висновком експертизи ці обставини не встановлені,

- при донарахуванні вартості електроенергії неправомірно визначена потужність споживання, оскільки він допустив Відповідача до перевірки та не заперечував здійснити вимір загальної потужності усіх наявних струмоприймачів,

- при розрахунку застосовані невірні тарифи на електроенергію, оскільки опубліковані тарифи менші, ніж застосовані.

Дії та аргументи Відповідача

Відповідач заявлені до нього вимоги не визнав та вказав, що:

- Позивач помилково обрав спосіб захисту, який не відповідає законодавчим положенням, оскільки належним є безпосереднє звернення оператора системи розподілу до споживача про стягнення донарахованої вартості електроенергії, а не скасування акту про донарахування,

- застосовані при донарахуванні тарифи є правомірними, оскільки сам Позивач помилково визначив тарифи, які діяли в інший період,

- в акті про порушення наведені відомості стосовно ненадання Позивачем паспортних даних струмоприймачів та директор підприємства не заперечив стосовно цього, а тому значення потужності при донарахуванні здійснене правомірно,

- донарахування здійснене у зв`язку з наявним пошкодженням приладу обліку, а тому вплив такого пошкодження на зміну показів такого лічильника не є необхідним для доказування та проведення експертизи.

Дії та судові рішення у справі

Ухвалою від 03.06.2021 суд відкрив провадження у справі за правилами загального провадження та установив сторонам строки для подачі процесуальних заяв. Зокрема, сторонами подані відзив на позов, відповідь на відзив та заперечення.

Підготовче провадження здійснене у засіданнях, які відбулися 06.07.2021 та 31.08.2021. Розгляд справи по суті проведений 28.09.2021.

Установлені судом обставин справи

28.08.2003 між Відкритим акціонерним товариством «Херсонобленерго» (яке на даний час має назву Акціонерне товариство «Херсонобленерго»), виступаючим у якості Постачальника, та Відповідачем, як Споживачем, укладений договір № 318 про постачання електричної енергії (а.с. 7-14), за умовами якого:

- Постачальник постачає електричну енергію Споживачу, А Споживач оплачує вартість електроенергії (пункт 1),

- додатки до договору №№ 5 та 6 є частиною договору (пункт 9.1.).

З додатку № 5 до договору «Перелік об`єктів споживача» (а.с. 72) слідує, що об`єктом споживання та точкою обліку електроенергії (серед іншого) є цех переробки за адресою: Голопристанський район, с. Олексіївка, вул. Суворова, 94; з режимом роботи 12 годин без вихідних.

За змістом додатку № 6 до договору «Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» сторонами здійснене розмежування належності електромереж та у пункті 4 досягнута згода, що Споживач несе відповідальність за збереження засобів обліку. Поряд з цим, відповідно до підпункту 1 пункту 4 Акту встановлена дозволена потужність електроустановок 112 кВт (а.с. 73).

Як слідує з додатку до договору «Акт про заміну приладів обліку і акт про опломбування» № 134710 від 19.06.2018 на об`єкті споживання електроенергії «цех переробки, с. Олексіївка» встановлений лічильник № 0185348 НІК 2103 АРК1 (а.с. 70).

Відповідно до Акту технічної перевірки приладів обліку № 140832 від 19.06.2018 установлений лічильник № 0185348 НІК 2103 АРК1 не мав видимих пошкоджень (а.с. 71).

Між сторонами також наявні договірні відносини щодо надання послуг з розподілу електричної енергії за договором приєднання. Ці обставини визнаються сторонами, а тому у відповідності до частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України не потребують доказуванню.

18.08.2020 у межах наявних правовідносин з постачання та розподілу електричної енергії працівниками Відповідача здійснена перевірка Позивача, за результатами якої складений Акт про порушення № 135406 (а.с. 19-20).

В Акті про порушення вказано, що:

- перевірка здійснювалася у присутності Позивача, а саме директора підприємства Пішти С.В.,

- об`єктом перевірки є цех переробки за адресою: с. Олексіївка, вул. Суворова, 94,

- встановлено порушення підпунктів 6 та 8 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке виявилося у «пошкодженні корпусу лічильника НІК 2103 АРК1 220х380 Вт, 5-10 А, корпус має тріщини та сліди схожої на клей речовини на зовнішній стороні пломбувальних вушок лівого та правого пломбувальних гвинтів, що з`єднують частини корпусу лічильника, явні ознаки втручання в параметри засобу вимірювальної техніки»,

- засіб вимірювання електроенергії лічильник № 0185348 НІК 2103 АРК1,

- дозволена потужність споживання за договором 112 кВт,

- споживач не надав паспортних даних всіх наявних струмоприймачів та не ввімкнув їх на повну потужність, а також не надав допуск до складання переліку всіх струмоприймачів,

- акт підписаний як представника Відповідача, так і Позивачем із зауваженнями стосовно наявних тріщин на корпусі лічильника.

Згідно з Актом-повідомленням про направлення на експертизу електролічильника електроенергії № 135406 від 18.08.2020 (а.с. 21) лічильник № 0185348 НІК 2103 АРК1 був знятий у присутності Позивача, а пакет з лічильником опломбований пломбою № С58563801 АТХОЕ.

Відповідно до Висновку експертного дослідження № 66П від 23.10.2020 (а.с. 74-80), проведеного Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром на замовлення Відповідача, на кришці корпусу лічильника НІК 2103 АРК1, заводський номер 0185348 зі сторони шахт правого та лівого стяжних гвинтів наявні пошкодження у вигляді тріщин на прозорому полімері; на двох полімерних виступах (із наскрізними отворами призначеними для протягування пломбую чого елементу) розташованих поруч із правим та лівим стяжними гвинтами наявне нашарування речовини напівпрозорого кольору.

Як слідує з Висновку експертного дослідження № 80 від 04.02.2021 (а.с. 81-92), проведеного Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром на замовлення Відповідача, лічильник електричної енергії НІК 2103 АРК1, заводський номер 0185348, має ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів у вигляді:

- точок пайки, виконаних нефабричним способом, розташованих у лівій частині з лицевої сторони плати у місці розташування елементу (інтегральної мікросхеми) з номером «DА4» та у верхній частині з лицевої сторони плати у місці розташування елементів (інтегральних мікросхем) з номерами «DА3» та «DА1»,

- пошкодження (тріщин та частково відламування) чотирьох технологічних стійок лічильника, призначених для кріплення плати лічильника,

- ознаки втручання у вигляді оплавлення полімерного корпусу дисплею лічильника у верхньому правому куті у місці розташування елементу (інтегральної мікросхеми) друкованої плати з номером «DА3».

Відповідно до Витягу із протоколу № 374 від 24.03.2021 засідання комісії АТ «Херсонобленерго» по розгляду акту про порушення № 135406 від 18.08.2020 (а.с. 28) Відповідач прийняв рішення про донарахування Позивачу обсягу та вартості необлікованої електричної енергії у сумі 296028,58 грн.

За змістом Витягу із протоколу рішення прийняте виходячи з наступного:

- споживачем порушено підпункт 3 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме пошкодження цілісності корпусу лічильника,

- розрахунок донарахування здійснене на підставі пункту 8.4.10 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312,

- добове споживання складає 806,40 кВт/год, з урахуванням потужності підключення 112 кВт, тривалості роботи обладнання 12 годин та коефіцієнту використання 0,6,

- період нарахування з 15.04.2020 по 18.08.2020,

- при розрахунку застосовані тарифами на електроенергію, а саме: 241,94 коп/кВт у період з 15.04.2020, 264,85 коп/кВт у період з 01.05.2020 по 31.05.2020, 244,08 коп/кВт у період з 01.06.2020 по 30.06.2020, 249,40 коп/кВт у період з 01.07.2020 по 31.07.2020 та 251,365 коп/кВт у період з 01.08.2020 по 18.08.2020.

Враховуючи посилання Позивача на неправильність визначення Відповідачем тарифів суд зазначає, що відповідно до інформації на офіційному сайті Акціонерного товариства «Херсонобленерго» середня ціна купівлі електроенергії за період з квітня по серпень 2020 року складала: у квітні 1470,04 грн/МВт/год, у травні - 1699,09 грн/МВт/год, у червні 1491,37 грн/МВт/год, у липні 1544,56 грн/МВт/год, у серпні 1492,16 грн/МВт/год.

Оцінка суду установлених обставин та положень діючого законодавства

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулюються положеннями Закону України «Про ринок електричної енергії» № 2019-VIII від 13.04.2017.

Зокрема, частина 2 статті 2 цього Закону встановлює, що основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносини між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, у тому числі правилами роздрібного ринку.

Пунктом 6 частини 2 статті 77 Закону про ринок електричної енергії визначено, що правопорушенням на ринку електричної енергії є, серед іншого, пошкодження приладів обліку.

Аналогічні правові норми наявні в статті 27 Закону України «Про електроенергетику», якою унормовано, що пошкодження приладів обліку є правопорушенням в електроенергетиці (абзац 5).

У свою чергу, взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між постачальниками електричної енергії та споживачами а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», а також безпосередньо положеннями затверджених нею Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Зокрема, за змістом Постанови № 312:

- укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови (пункт 2),

- до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договірні відносини зі споживачем урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики; зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, окремих процедурних питань тощо; у разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства (абзац 1 пункту 6),

- після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо (абзац 2 пункту 6),

- в іншій частині договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії припиняють свою дію (абзац 4 пункту 6).

Отже, договір про надання послуг з розподілу електричної енергії укладається на умовах чинного договору про постачання електричної енергії і у випадку укладення такого договору договір про користування електричною енергією продовжує свою дію лише в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цим договором з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

У спорі суд установив, що між сторонами на основі договору № 318 від 28.08.2003 про постачання електричної енергії був укладений договір про надання послуг з розподілу електричної енергії шляхом подання Відповідачем Позивачу заяви-приєднання на умовах договору про постачання електричної енергії, у зв`язку з чим попередній договір (№ 318 від 28.08.2003) з цієї дати припинив свою дію (за виключенням регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за ним, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії). У зв`язку з таким висновком умови нового договору стовно параметрів електроустановок, встановленого лічильника та потужності повністю відповідають попередньому договору, оскільки він укладений на його основі (умовах).

Відповідно до положень Правил роздрібного ринку електричної енергії в редакції станом на час проведення перевірки та прийняття рішення про донарахування:

- на роздрібному ринку передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається (пункт 2.3.1.),

- оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії (підпункт 3 пункту 5.1.1.); контролювати додержання споживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів (підпункт 11 пункту 5.1.1.); складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики (підпункт 12 пункту 5.1.1.),

- споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (підпункт 8 пункту 5.5.5.),

- у разі виявлення представниками оператора системи пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу (пункт 8.2.4.),

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи порушень цих Правил на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення (абзац 1 пункту 8.2.5.),

- в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення (абзац 3 пункту 8.2.5.),

- акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи та споживачем або представником споживача (абзац 8 пункту 8.2.5.),

- на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (абзац 1 пункту 8.2.6.),

- рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу абзац 9 пункту 8.2.6.),

- у разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; в такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії (абзац 10 пункту 8.2.6.),

- визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі виявлення пошкодження цілісності корпусу лічильника за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки (підпункт 3 пункту 8.4.2.),

- факт пошкодження засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (пункт 8.4.4.),

- розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день) (пункт 8.4.7),

- у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою: W доб = P · t доб · K в; де Р - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); t доб тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год); K в коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6) (пункт 8.4.10).

Отже, за наведеними правовими положеннями:

- споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) засобів обліку електроенергії,

- оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів з метою виявлення самовільного споживання електричної енергії,

- у разі виявлення оператором системи фактів безоблікового споживання оформлюється акт про порушення, в якому відображається суть порушення та інші вихідні данні, які необхідні для розрахунку вартості необлікованої електроенергії,

- на підставі акта про порушення оператор системи визначає обсяг необлікованої електричної енергії, а його рішення оформлюється протоколом,

- у протоколі відображаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії,

- визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі виявлення пошкодження цілісності корпусу лічильника за умови наявності документа про передачу на збереження засобу вимірювальної техніки,

- факт пошкодження лічильника та факт втручання в його роботу має бути підтверджений експертизою,

- розрахунок вартості здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора на купівлю електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення; величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії; кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням,

- у разі виявлення пошкодження цілісності корпусу лічильника величина розрахункового добового обсягу споживання розраховується за формулою: W доб = P · t доб · K в; де потужність може визначатися декількома способами, у тому числі шляхом застосування дозволеної потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначеної в договорі (за умови ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів).

Відтак, за вказаними правовими приписами сама наявність пошкодження приладу обліку електричної енергії складає окреме порушення ПРРЕЕ та воно не знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з цілісністю пломби, яка на ньому встановлена. З цих підстав посилання Позивача на необхідність врахування факту цілісності пломби при наявності пошкодження лічильника є помилковими.

З викладених правових норм також слідує, що проведення експертизи (серед інших випадків) потребується у випадку наявності факту пошкодження засобу вимірювальної техніки та такий випадок складає окрему підставу для її проведення. Таким чином, посилання Позивача на необхідність проведення експертизи для встановлення факту втручання у роботу лічильника за наслідками пошкодження не ґрунтуються на наведених положеннях.

Суд також враховує, що проведення експертизи за вимогами ПРРЕЕ не є тотожним вимогам процесуального закону стосовно статусу висновку експерта, а тому при його складенні не потребується зазначення про його попередження про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Відтак посилання Позивача на необхідність такої вказівки у висновку є помилковими.

Узагальнюючи наведені положення суд висновує, що у випадку незабезпечення споживачем цілісності засобу обліку електроенергії, оператор складає акт про порушення, в якому має бути вказано вид, обставини, суть порушення та інші вихідні данні, які необхідні для подальшого розрахунку вартості необлікованої електроенергії. Тобто, донарахування необлікованої електроенергії здійснюється виключно із застосуванням вихідних даних, які є необхідними та вказані в акті про порушення. Іншими словами складові частини формул нарахування, які є вихідними даними для використання у формулах, повинні в обов`язковому порядку бути відображеними в акті про порушення.

У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.03.2020 у справі № 904/262/19 та від 14.07.2021 у справі № 918/863/20 Суд надав правовий висновок стосовно застосування Правил роздрібного ринку електричної енергії та вказав, що вирішуючи спір про нарахування енергопостачальником споживачу плати за недовраховану електроенергію внаслідок порушення споживачем Правил, суди повинні, зокрема, дослідити обставини вчинення споживачем такого порушення, а також перевірити правильність розміру нарахування за недовраховану електроенергією відповідно до Правил та встановлених ними формул.

У даному випадку, Позивач при визначенні добового споживання та встановлення значень потужності, тривалості роботи приладів та коефіцієнту використання взяв за основу:

- дозволену потужність для відповідної точки обліку, яка складає 112 кВт, що відповідає третьому способу визначення потужності, оскільки Позивач не надав інформацію щодо паспортних даних струмоприймачів та не допустив представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів (про що вказано в пункт 5 Акту про порушення), та умовам договору про постачання електроенергії, за яким вона складає 112 кВт,

- тривалість роботи 12 годин, виходячи із договірних умов,

- коефіцієнт використання 0,6.

Отже, визначення добового споживання відбулося за результатами правомірного застосування формули та її складових.

Поряд з цим, Позивач нарахування здійснив у межах періоду (з дати останнього контрольного огляду (15.04.2020) по дату складання акту перевірки (18.08.2020) можливого нарахування, що відповідає наведеним положенням пункту 8.4.7. ПРРЕЕ.

При цьому посилання Позивача на необґрунтоване визначення Відповідачем потужності електроустановок є помилковими, оскільки вона визначена за третім способом можливого визначення (а саме у випадку, коли споживач не надав інформації щодо паспортних даних струмоприймачів та не допустив на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів). В Акті про порушення якраз відображено, що Позивач не надав відповідної інформації та не допустив для визначення сумарної максимальної потужності. Поряд з цим, безпосередньо сам керівник Позивача при підписанні Акту не висловив заперечень стосовно внесеної до нього інформації.

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії Відповідач здійснив за наведеними тарифами, а саме: 241,94 коп/кВт у період з 15.04.2020, 264,85 коп/кВт у період з 01.05.2020 по 31.05.2020, 244,08 коп/кВт у період з 01.06.2020 по 30.06.2020, 249,40 коп/кВт у період з 01.07.2020 по 31.07.2020 та 251,365 коп/кВт у період з 01.08.2020 по 18.08.2020.

Ці тарифи визначені ним правомірно виходячи з:

- середньої ціни купівлі електроенергії на балансуючому рахунку (які наведені вище),

- тарифів на послуги з розподілу електроенергії, встановлені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2689 від 10.12.2019, а саме: у період з квітня по липень 2020 року у розмірі 79.40 коп/кВт/год та у серпні 2020 року 78,125 коп/кВт/год,

- тарифу на послуги з передачі електроенергії, встановленого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2668 від 10.12.2019 у розмірі 155,40 грн/МВт/год у період з квітня по липень 2020 року та у розмірі 240,23 грн/МВт/год з 01.08.2020.

З цих підстав, посилання Позивача не неправильне визначення тарифів є помилковими.

Таким чином, донарахування 296028,58 грн вартості електроенергії здійснене Відповідачем правомірно, а тому підстави для недійсності спірного рішення Позивачем не доведені.

Частиною другою статті 20 Господарського кодексу України встановлено, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси захищаються шляхом, зокрема, визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

У пункті 70 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.02.2020 у справі № 910/17955/17 Суд надав правовий висновок стосовно застосування цієї правової норми у контексті оскарження рішення з донарахування електроенергії та вказав, що вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 ГК України.

Отже, положення статті 20 ГК України та зроблений Верховним Судом висновок по її застосуванню вказують на те, що належним способом захисту при оскарженні у судовому порядку рішення про донарахування вартості електроенергії є «визнання недійсним акта постачальника електричної енергії».

Поряд з цим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 Суд надав правовий висновок стосовно застосування статті 20 ГК та статті 16 Цивільного кодексу України та вказав, що:

- держава забезпечує захист порушених або оспорюваних прав суб`єктів господарювання; такі права захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права позивача; якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (пункт 6.5),

- розглядаючи справу суд має з`ясувати чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором, чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах (пункт 6.6),

- якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню; однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом (пункт 6.7.),

- відповідно до норм статей 16 ЦК України та 20 ГК України права та законні інтереси захищаються, у тому числі, шляхом визнання наявності або відсутності прав; згідно з пунктом 1 частини другої статті 16 ЦК України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права, що в рівній мірі означає як наявність права, так і його відсутність; визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності (пункт 6.12).

У пункті 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 Суд зазначив, що судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

На підставі викладених правових положень слідує, що право позивача на заявлення конкретної позовної вимоги повинне узгоджуватися із правильністю, належністю та ефективністю обраного способу захисту порушених прав.

Частина перша статті 162 ГПК України регламентує, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Відповідно до пунктів 4, 5 частини третьої цієї ж статті позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

У постанові від 04.12.2019 по справі № 917/1739/17 Велика Палата Верховного Суду надала правовий висновок стосовно застосування цієї правової норми. Суд у пунктах 81, 83 та 86 вказав, що:

- предмет позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів,

- підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу,

- правовими підставами позову є зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги,

- саме на суд покладений обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

Відтак, обов`язком позивача є самостійне визначення позовних вимог, наведення правових підстав позову, а обов`язком суду є надання правової кваліфікації відносинам сторін та правових норм, які підлягають застосуванню для вирішення спору.

За підсумками наведеного Позивач у спорі обрав спосіб захисту («визнання протиправним та скасування рішення»), який не відповідає належному способу захисту порушених прав («визнання недійсним рішення про донарахування»).

На підставі викладеного позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо розподілу судових витрат

Судовими витратами у справі є витрати Позивача сплата судового збору у сумі 2 270 грн, які у відповідності до статті 129 ГПК України відносяться на нього.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 238, 240 ГПК України,

в и р і ш и в:

У задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 29.09.2021.

Суддя М.К. Закурін