ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2021 р. м. Київ Справа № 911/1055/21

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., за участю секретаря судового засідання Ступаченко С.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до

товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «Політара» (07100, Київська обл., м. Славутич, вул. Індустріальна, буд. 1 код 31561738)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» (04070, м. Київ, вул. Андріївська, будинок 4, код 14282829)

про визнання недійсними рішень загальних зборів

за участю представників учасників справи:

від позивача: Палієнко О.А.;

від відповідача: Панчоха О.С., Жулідова І.С.;

від третьої особи: Награбовський О.В.;

05.03.2021 до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 /позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «Політара» (далі по тексту ТОВ «ВКФ «Політара»/Товариство/відповідач) про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ «ВКФ «Політара», прийнятих за результатами розгляду питань (пунктів) 1, 2, 3 порядку денного, що оформленні протоколом № 5/1 від 10.03.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення загальних зборів, що оформлене протоколом від 10.03.2021 № 5/1, є таким, що порушує права ОСОБА_1 як учасника ТОВ «ВКФ «Політара», оскільки оформлене з порушенням чинного законодавства та статуту Товариства.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.04.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 911/1055/21 та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

На адресу суду 14.05.2021 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній заперечує проти пред`явлених позовних вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

До суду 08.06.2021 від позивача надійшла заява про виклик свідків, а саме учасників ТОВ «ВКФ «Політара» ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Вказана заява обґрунтована необхідністю допиту учасників Товаритсва ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у якості свідків оскільки, як вказує позивач, ці особи можуть підтвердити або спростувати певні обставини, що мали місце під час проведення загальних зборів учасників, які відбулись 10.03.2021.

Розглянувши вказану заяву, суд відмовив у її задоволенні з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 87 Господарського процесуального кодексу України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Згідно ст. 88 Господарського процесуального кодексу України показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка (ч. 1). У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень (ч. 2). Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків (ч. 3). Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч. 4).

Частиною 1 статті 89 цього ж кодексу встановлено, що свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

З огляду на наведені приписи законодавства передумовою для виклику судом свідка у судове засідання, є наявність заяви такого свідка, в якій викладені його показання, які суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Водночас, позивачем не надано до суду заяв свідків зазначених у його клопотанні, а відтак зазначені обставини унеможливлюють допит у якості свідків осіб зазначених у клопотанні позивача, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.06.2021 у справі № 911/1055/21 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» (далі по тексту третя особа/АТ «ПУМБ»).

На адресу суду 12.07.2021 від відповідача надійшла заява про долучення до матеріалів справи заяви свідка учасника ТОВ «ВКФ «Політара» ОСОБА_2 .

До суду 12.07.2021 від третьої особи надійшов відзив на позов, який по своїй суті є письмовими поясненнями третьої особи, за змістом вказаних письмових пояснень представник третьої особи заперечив заявлені позовні вимоги та просив суд відмовити у задоволені позову в повному обсязі.

Підготовче судове засідання у справі неодноразово судом відкладалося та остаточно ухвалою суду, із занесенням до протоколу судового засідання, від 14.07.2021 підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті на 28.07.2021.

З огляду на відсутність у приміщенні суду електропостачання, що унеможливлювало здійснення фіксування судового засідання, судове засідання призначене на 28.07.2021 не відбулось, тому ухвалою суду від 28.07.2021 судове засідання призначено на 01.09.2021.

В судове засідання 01.09.2021 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи.

Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Представники відповідача та третьої особи проти задоволення позовних вимог заперечили та просили суд відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до змісту п. п. 3.1., 8.1. Статуту ТОВ «ВКФ «Політара», затвердженого протоколом загальних зборів учасників Товариства від 17.04.2019 № 6, учасниками Товариства є громадяни України:

- ОСОБА_4 , частка якого у статутному капіталі становить 66,5%;

- ОСОБА_1 , частка якого у статутному капіталі становить 3,5%;

- ОСОБА_2 , частка якого у статутному капіталі становить 23,5%;

- ОСОБА_3 , частка якого у статутному капіталі становить 6,5%.

Позивач вказує, що ним було отримано повідомлення від 04.02.2021 про проведення 10.03.2021 загальних зборів учасників ТОВ «ВКФ «Поліатра». Згідно вказаного повідомлення на голосування загальних зборів поставлено наступні питання: 1. Обрання голови Товариства; 2. Надання інформації учаснику Товариства ОСОБА_1 за його запитом; 3. Погодження значних правочинів.

У вказаному повідомленні зазначено, що збори відбудуться о 12:00 за місцезнаходженням Товариства за адресою: АДРЕСА_2 .

Також у цьому повідомлені вказано, що реєстрація учасників (представників) для участі у зборах здійснюватиметься з 11:45 до 12:00 год. за місцем проведення зборів. Реєстрація учасників та (або) їх представників для участі у Зборах відбуватиметься відповідно до переліку учасників, які мають право на участь у зборах згідно статутних документів.

Рішенням загальних зборів учасників Товариства, оформленим протоколом від 10.03.2021 № 5 було позитивно розглянуто всі питання порядку денного.

З цього ж рішення слідує, що на зборах були присутні: представник учасника Товариства ОСОБА_4 ОСОБА_5 , з часткою статутного капіталу у розмірі 66,5%; представник учасника Товариства ОСОБА_1 ОСОБА_6 , з часткою статутного капіталу у розмірі 3,5%; ОСОБА_7 з часткою статутного капіталу у розмірі 23,5% (приймав участь у зборах у режимі відеоконференцзв`язку); ОСОБА_3 з часткою статутного капіталу у розмірі 6,5%.

Отже загальна кількість присутніх учасників складає 4 осіб, загальна кількість голосів яких становить 100%.

Згідно протоколу загальних зборів від 10.03.2021 № 5 представник ОСОБА_1 під час голосування по другому та третьому питаннях порядку денного утримався від голосування.

Зі змісту протоколу загальних зборів Товариства вбачається, що по третьому питанню представник учасника ОСОБА_4 доповів про передбачену ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», вимогу надання згоди на вчинення певних правочинів, у зв`язку із чим запропонував затвердити рішення про надання згоди на укладання та підписання директором ТОВ «ВКФ «Поліатра» наступного значного правочину кредитного договору з АТ «Перший Український міжнародний банк», на наступних умовах: ліміт кредитування 32681000,00 грн; строк кредитування 36 місяців; зі сплатою процентів за користування кредитом, комісій та інших платежів, встановлених банком. Про укладення Товариством з банком в забезпечення зобов`язань, зазначених в рішенні з першого питання порядку денного цього Протоколу, договору застави рухомого майна, згідно з яким передати в заставу банку обладнання, зазначене в додатку № 1 до цього Протоколу.

Також в протоколі зазначено, що представник Учасника ОСОБА_1 ОСОБА_6 виступив із зауваженнями: про те, що ОСОБА_1 не було заздалегідь надано проект кредитного договору та додатків до нього, а також договору застави обладнання; на розгляд не було поставлено питання про розмір процентної ставки за користування кредитом, комісій та інших платежів; проект договору було надано лише під час обговорення цього питання на загальних зборах. Представник учасника ОСОБА_4 ОСОБА_5 повідомив, що від ОСОБА_1 звернень щодо отримання документів, які стосуються порядку денного Загальних зборів, після їх призначення не надходили.

Щодо третього питання порядку денного учасники Товариства вирішили: 1. Погодити укладення та підписання директором ТОВ «ВКФ «Політара» - ОСОБА_8 кредитного договору з акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк», далі - «Банк», на наступних умовах: ліміт кредитування 32681000,00 грн; строк кредитування 36 місяців; зі сплатою процентів за користування кредитом, комісій та інших платежів, встановлених банком; 2. Викласти рішення Загальних зборів окремим протоколом для пред`явлення документа Банку.

Учасниками Товариства, зокрема в особі їх представників, а саме представником учасника ОСОБА_4 , представником учасника ОСОБА_1 , учасником ОСОБА_3 , підписано протокол № 5/1, з наступним порядком денним: 1. Розгляд питання про укладення з акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» (далі - «Банк») Кредитного договору; 2. Укладення Товариством з Банком в забезпечення зобов`язань, зазначених в рішенні з першого питання порядку денного цього протоколу, договору застави рухомого майна, згідно з яким передати в заставу Банку обладнання, зазначене в Додатку № 1 до цього протоколу; 3. Надання повноважень директору Товариства ОСОБА_8 на підписання Кредитного договору, договору застави рухомого майна, інших договорів, додаткових угод, що пов`язані з цим Кредитним договором.

По першому питанню порядку денного учасниками проголосовано «За» 96,5% голосів, «утримались» 3,5% голосів, відтак учасниками вирішено укласти з банком Кредитний договір на наступних умовах: ліміт кредитування 32681000,00 грн; строк кредитування 36 місяців; зі сплатою процентів за користування кредитом, комісій та інших платежів, встановлених банком.

По другому питанню порядку денного учасниками проголосовано «За» 96,5% голосів, «утримались» 3,5% голосів, відтак учасниками вирішено укласти з Банком в забезпечення зобов`язань, зазначених в рішенні з першого питання порядку денного цього протоколу, договір застави рухомого майна, згідно з яким передати в заставу Банку обладнання, зазначене в додатку № 1 до цього Протоколу.

По третьому питанню порядку денного учасниками проголосовано «За» 96,5% голосів, «утримались» 3,5% голосів, відтак учасниками вирішено уповноважити директора Товариства ОСОБА_8 на укладення відповідних договорів з Банком, необхідних для реалізації рішень, прийнятих згідно з цим Протоколом, на зазначених вище умовах з правом одноособового прийняття рішень щодо розміру процентів, комісій, платежів та інших остаточних договірних умов. Попередньо надати повноваження директору Товариства на укладення з Банком у майбутньому будь-яких додаткових угод до договорів, що будуть укладені на підставі цього рішення (з правом самостійно погоджувати умови на власний розсуд без обмеження стосовно суми, строку дії чи відповідальності), без необхідності отримання будь-яких окремих письмових погоджень чи рішень уповноваженого органу Товариства.

У вказаному протоколі міститься примітка про те, що всі учасники зборів не мають претензій до процедури їх проведення.

Також представником учасника ОСОБА_4 ОСОБА_5 , представником учасника ОСОБА_1 ОСОБА_6 та учасником ОСОБА_3 підписано додаток № 1 «Перелік обладнання що надається в заставу Банку» до протоколу № 5/1 загальних зборів учасників Товариства від 10.03.2021.

Вказаний протокол загальних зборів додаток № 1 до протоколу підписано учасниками Товариства, в тому числі і представником ОСОБА_1 , без будь-яких заперечень та зауважень.

Позивач звернувся до суду із розглядуваним позовом, в обґрунтування якого посилається на те, що:

- рішення загальних зборів, оформлене протоколом від 10.03.2021 № 5, в частині оформлення протоколу окремим документом суперечить чинному законодавству України;

- протокол загальних зборів від 10.03.2021 № 5/1, який підписаний на підставі рішення зборів від 10.03.2021 № 5, оформлений з порушенням, оскільки зі змісту цього протоколу вбачається, що до порядку денного віднесено питання, які не були включені до порядку денного Зборів, що вже відбулися, та про які не йшла мова у листі-повідомленні № 20 від 04.02.2021;

- учасник Товариства ОСОБА_2 фактично не приймав участі у Загальних зборах, адже відеозв`язок з ним було перервано раніше в ході проведення Зборів, які закінчились о 16:15 10.03.2021, результати яких було оформлено протоколом № 5 від 10.03.2021;

- представник позивача не наділений повноваженнями голосування від імені довірителя з питань, що не були включені до порядку денного, що підтверджується змістом довіреності від 05.03.2021, з огляду на що представник позивача прийняв участь у Зборах однак утримався від голосування. Такі ж повноваження відсутні і у представника ОСОБА_4 ОСОБА_5 , що вбачається з довіреності, якою вказаного представника уповноважено на представництво інтересів довірителя;

- рішення загальних зборів, що оформлені протоколом № 5/1, прийняті за відсутності необхідного кворуму, оскільки сукупна кількість голосів склала 73%, що є меншим ніж передбачено п. 12.20. Статуту Товариства, що є підставою для визнання недійсними таких рішень.

Відповідач у відзиві на позов заперечив пред`явлені позивачем вимоги та просив суд відмовити у їх задоволенні з огляду на безпідставність та необґрунтованість таких вимог. Аргументуючи свої заперечення відповідач вказує на те, що:

- учасника Товариства ОСОБА_1 належним чином повідомлено про дату, час та місце проведення Загальних зборів учасників призначених на 10.03.2021 та про порядок денний таких зборів;

- представник ОСОБА_1 ОСОБА_6 прийняв участь у загальних зборах та висловив свою позицію щодо питань порядку денного. Повноваження представника перевіренні та підтверджено нотаріально посвідченою довіреністю виданою ОСОБА_1 ;

- до дня проведення загальних зборів жодних вимог щодо питань порядку денного та щодо надання необхідних документів позивачем не висувалось;

- з усіх питань порядку денного кожен з учасників та їх представники висловили свої позиції. Сукупна кількість голосів, яка приймала участь у зборах становить 100%;

- за згодою всіх учасників Товариства та їх представників питання третє порядку денного оформлено окремим документом, протоколом від 10.03.2021 № 5/1;

- під час проведення Загальних зборів представнику ОСОБА_1 надано проекти кредитного договору та договору застави;

- представник позивача як під час проведення загальних зборів, так і після їх завершення жодних зауважень не висловив, навпаки погодився та підписав оформлені протоколи від 10.03.2021 №№ 5, 5/1;

- видана позивачем довіреність на представництво інтересів останнього не містила будь-яких обмежень щодо голосування з питань включених до порядку денного.

АТ «ПУМБ» заперечуючи проти позовних вимог зазначило, що:

- доводи позивача стосовно невідповідності попереднього порядку денного фактичним питанням, які розглядались на загальних зборах є безпідставними та доказово не підтвердженими, оскільки за згодою усіх учасників оспорюване рішення оформлено окремим протоколом від 10.03.2021 № 5/1, при цьому будь-яких заперечень щодо вказаних дій учасниками Товариства висловлено не було, що також підтверджується підписами учасників Товариства наявних на протоколах;

- чинне законодавство та Статут Товариства не містить заборони на оформлення двох окремих протоколів за результатами проведених загальних зборів;

- матеріалами справи підтверджується факт присутності учасника Товариства ОСОБА_2 на загальних зборах, тому доводи позивача щодо відсутності на зборах необхідного кворуму для проведення загальних зборів є необґрунтованими;

- будь-яких загальних зборів з іншим порядком денним не проводилось та, відповідно, будь-яких інших рішень учасниками не приймалось, а оформлення протоколу від 10.03.2021 № 5/1 обумовлено необхідністю його пред`явлення до банківської установи;

- позивачем необґрунтовано яким чином порушені його права на управління товариством та яким чином заявлена позивачем вимога призведе до відновлення його порушеного права.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Ця норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення.

Задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) цього права відповідачем з урахуванням належно обраного способу судового захисту.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому, позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Рішення загальних зборів учасників як вищого органу товариства з обмеженою відповідальністю є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Однак, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Верховний Суд у п. 4.17 постанови від 27.11.2019 у справі № 917/171/19 зазначив, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах; відсутність протоколу загальних зборів ТОВ; відсутність протоколу загальних зборів акціонерного товариства, підписаного головою і секретарем зборів.

Крім того, для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Позов підлягає задоволенню виключно в разі, якщо на момент звернення до суду охоронюване право або законний інтерес є порушеним і задоволення позову призведе до ефективного їх захисту.

Така правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.09.2019 у справі № 925/394/18.

Як вбачається предметом спору у цій справі є вимога позивача про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ «ВКФ «Політара», прийнятих за результатами розгляду питань (пунктів) 1, 2, 3 порядку денного, що оформленні протоколом № 5/1 від 10.03.2021.

Вказані вимоги обґрунтовані позивачем, зокрема тим, що: оспорюване рішення прийнято за відсутності необхідного кворуму; оформлення окремим документом протоколу від 10.03.2021 № 5/1 суперечить вимогам чинного законодавства України; протоколом оформлено прийняття рішень, щодо питань, які не були включені до порядку денного; представники позивача та ОСОБА_4 , які були присутні 10.03.2021 на Загальних зборах Товариства, не мали належних повноважень щодо голосування від імені своїх довірителей стосовно питань, що не були включені до порядку денного.

Реалізація права участі в управлінні справами товариства відбувається, зокрема, через участь учасника господарського товариства у вищому органі товариства, яким є загальні збори його учасників.

Відповідно до ст. 167 Господарського кодексу України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Тому зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник/член не зміг узяти участі у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні (така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16).

Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відсутність порушеного права є підставою для відмови у задоволенні позову.

Щодо посилань позивача про те, що оформлення окремим документом протоколу від 10.03.2021 № 5/1 суперечить вимогам чинного законодавства України.

Позивач в цій частині вказує на те, що протокол за своєю суттю є документом, який фіксує факт прийняття рішень загальними зборами, а тому складання «окремих» чи «додаткових» протоколів є підтвердженням факту проведення й «додаткових» Зборів, в ході яких учасники можуть голосувати по іншому, аніж раніше, виловлювати інші зауваження та думки, розглядати зовсім інше коло питань тощо.

Так, відповідно до ст. 29 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (тут і надалі в редакції чинній на момент оформлення спірного рішення) загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

Статтею 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. До компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема, прийняття інших рішень, віднесених цим Законом до компетенції загальних зборів учасників.

Відповідно до ч. 4 ст. 33 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» на загальних зборах учасників, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол.

Частинами 4, 5 ст. 34 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» рішення загальних зборів учасників з усіх інших питань приймаються більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань. Статутом товариства може встановлюватися інша кількість голосів учасників товариства (але не менше, ніж більшість голосів), необхідна для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів учасників, крім рішень, які відповідно до цього Закону приймаються одностайно. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

Згідно ст. 44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» статут товариства може встановлювати особливий порядок надання згоди уповноваженими на те органами товариства на вчинення певних правочинів залежно від вартості предмета правочину чи інших критеріїв (значні правочини) (ч. 1). Рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності, приймаються виключно загальними зборами учасників, якщо інше не передбачено статутом товариства (ч. 2). Рішення про надання згоди на вчинення інших значних правочинів, крім зазначених у частині другій цієї статті, приймаються загальними збори учасників, якщо інше не встановлено статутом товариства (ч. 3). Якщо замість кількох правочинів товариство могло вчинити один значний правочин, то кожен із таких правочинів вважається значним (ч. 4.).

Відповідно до п. 12.14. Статуту Товариства загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), які володіють в сукупності більш ніж 50% голосів.

До виключної компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема, прийняття рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 1000000,00 гривень (пункт 12.20. Статуту Товариства).

Згідно п. 12.21. Статуту Товариства з питань надання згоди на вчинення значних правочинів та правочинів щодо яких є заінтересованість рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 75% загальної кількості голосів учасників Товариства.

Отже, як слідує із норм законодавства та Статуту Товариства, статутом Товариства може бути встановлений особливий порядок надання згоди на вчинення певних правочинів. При цьому п. 12.20. Статуту Товариства встановлено, що до виключної компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема, прийняття рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 1000000,00 гривень.

Таке рішення вважається прийнятим якщо за нього проголосують учасники, що володіють у сукупності більш як 75% загальної кількості голосів учасників Товариства.

Судом встановлено, що учасниками товариства 10.03.2021 по пункту 3 порядку денного погодження значних правочинів, прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 5 про: 1. Погодження укладення та підписання директором ТОВ «ВКФ «Політара» - Мамутом Г.Б. кредитного договору з акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк», далі - «Банк», на наступних умовах: ліміт кредитування 32681000,00 грн; строк кредитування 36 місяців; зі сплатою процентів за користування кредитом, комісій та інших платежів, встановлених банком; 2. Викладення рішення Загальних зборів окремим протоколом для пред`явлення документа Банку.

З протоколу загальних зборів учасників № 5 слідує, що по п. 3 порядку денного «за» проголосували учасники Товариства, які у сукупності володіють 96,5 % голосів, учасник який володіє часткою у розмірі 3,5 % статутного капіталу утримався від голосування.

Тобто рішення по пункту третьому порядку денного вважається прийнятим, оскільки набрало необхідну кількість голосів, яка визначена статутом товариства.

З огляду на прийняття учасниками Товариства рішення щодо пункту третього порядку денного, останні також вирішили прийняте загальними зборами рішення оформити окремим документом.

У зв`язку з цим учасниками Товариства підписано протокол загальних зборів № 5/1 від 10.03.2021, в тому числі і представником ОСОБА_1 . При цьому суд зазначає, що з вказаного протоколу не вбачається, що під час його підписання представником позивача висловлено будь-які заперечення чи зауваження.

Протокол загальних зборів це передбачений законодавством документ, який фіксує факт прийняття рішення загальними зборами вищим органом товариства, ведення якого в обов`язковому порядку покладено на голову зборів відповідно до ч. 4 ст. 33 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю». Протокол зборів є єдиним документом, з якого можна встановити хід та результати таких зборів (подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 926/674/17).

Посилання позивача на те, що складання «окремих» чи «додаткових» протоколів є підтвердженням факту проведення й «додаткових» Зборів, в ході яких учасники можуть голосувати по іншому, аніж раніше, висловлювати інші зауваження та думки, розглядати зовсім інше коло питань тощо є лише суто суб`єктивними судженнями останнього. Адже положеннями чинного законодавства, зокрема Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», та статуту Товариства не встановлено прямої заборони оформлення декількох або окремого документа щодо прийнятих загальними зборами рішень Товариства.

Водночас, позивачем не обґрунтовано, які положення законодавства або Статуту порушено під час відтворення прийнятого загальними зборами рішення, оформленого протоколом № 5, окремим документом (протоколом № 5/1).

Суд зазначає, що складання протоколу загальних зборів учасників № 5/1 відбулось за результатами прийнятого на зборах рішення, оформленого протоколом № 5. Між тим, доказів визнання недійсним в судовому порядку прийнятого учасниками товариства рішення по пункту третьому порядку денного, оформленого протоколом № 5 сторонами в перебігу розгляду справи не надано. Отже прийняте загальними зборами рішення, оформлене протоколом № 5, є чинним та таким, що породжує певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

На переконання суду позивачем в перебігу розгляду не доведено, а судом не встановлено, яким чином рішення загальних зборів, оформлені протоколом № 5/1, порушують права позивача на участь в управлінні Товариством.

Як вже зазначалось судом сама по собі обставина оформлення окремого протоколу щодо прийнятих рішень по пункту третьому порядку денного не суперечить ні чинному законодавству України, яким регулюється діяльність товариств з обмеженою відповідальністю, ні положенням Статуту Товариства.

Позивач також вказує, що протоколом Загальних зборів учасників від 10.03.2021 № 5/1 оформлено прийняття рішень, щодо питань які не були визначенні порядком денним.

Позивач посилається на те, що 10.03.2021 загальними зборами товариства мало розглядатися обмежене коло питань, а саме: 1. щодо обрання головою Товариства ОСОБА_4 ; 2. щодо надання ОСОБА_1 інформації за його запитом у запропонованому головою Зборів порядку; 3. щодо надання директору товариства прав та повноважень на підписання від імені Товариства Кредитного договору з АТ «Перший Український Міжнародний Банк». Проте, як зазначає позивач, протоколом № 5/1, оформлено прийняття рішень, серед іншого: про укладення з Банком правочинів в забезпечення зобов`язань за кредитним договором; про надання повноважень директору Товариства ОСОБА_8 на підписання кредитного договору, договору застави рухомого майна, інших договорів, додаткових угод, що пов`язані з цим кредитним договором, які були оформлені протоколом № 5/1 від 10.03.2021. Втім вирішення вказаних питань не були включені до порядку денного та не вирішувались під час проведення загальних зборів.

Надавши належну оцінку доводам позивача в цій частині, суд зазначає, що доводи позивача є хибними та не ґрунтуються на фактичних обставинах, оскільки, як у повідомленні про проведення загальних зборів, так і у протоколі загальних зборів № 5, визначено наступний порядок денний: 1. Обрання голови Товариства; 2. Надання інформації учаснику Товариства ОСОБА_1 за його запитом; 3. Погодження значних правочинів.

Отже, як підтверджується матеріалами справи до порядку денного віднесено, зокрема, вирішення питання щодо погодження значних правочинів. При цьому, до порядку денного не було включено конкретно питання щодо надання директору товариства прав та повноважень на підписання від імені Товариства Кредитного договору з АТ «Перший Український Міжнародний Банк», тому суд вважає помилковими доводи позивача про протилежне.

Судом не вбачається, що під час оформлення протоколу № 5/1, загальними зборами прийнято рішення щодо питань що не були включенні до порядку денного загальних зборів, адже зі змісту протоколу загальних зборів Товариства № 5 вбачається, що головою зборів представником ОСОБА_4 під час обговорення питання третього порядку денного, запропоновано затвердити рішення про: надання згоди на укладання та підписання директором ТОВ «ВКФ «Поліатра» наступного значного правочину - кредитного договору з АТ «Перший Український міжнародний банк»; про укладення Товариством з банком в забезпечення зобов`язань, зазначених в рішенні з першого питання порядку денного цього Протоколу, договору застави рухомого майна, згідно з яким передати в заставу банку обладнання, зазначене в додатку № 1 до цього Протоколу.

Та, як вже встановлено судом по третьому питанню порядку денного учасниками проголосовано «За» 96,5% голосів, «утримались» 3,5% голосів.

Разом із тим, позивачем не надано доказів, що останній після обізнаності щодо проведення загальних зборів, звертався до Товариства із вимогою про надання документів, що стосуються розгляду питання третього поряду денного.

Враховуючи наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що за результатом дослідження спірного рішення саме в аспекті прав позивача, як учасника Товариства, судом не встановлено, а позивачем своєю чергою не доведено, що права позивача на прийняття участі в управлінні Товариства є таким, що порушено, а будь-яких інших підстав стверджувати про порушення, які мають своїми наслідками безумовні підстави для визнання рішення недійсним, судом не встановлено, суд вважає, що достатніх підстав для визнання недійсними рішень, оформлених протоколом № 5/1 від 10.03.2021 не має.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. ст. 73, 77 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З урахуванням встановлених судом обставин, та оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи у їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог, у зв`язку з чим відмовляє у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, суд відносить на позивача.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 73-80, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення у відповідності до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 частини 1 Розділу XI «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано 16.09.2021.

Суддя Р.М. Колесник