УХВАЛА

16 вересня 2021 року

м. Київ

Справа № 922/1970/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 і

рішення Господарського суду Харківської області від 22.04.2021 у справі

за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 1

до: 1) Харківської міської ради, 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, 3) Фізичної особи-підприємця Гільової Поліни Геннадіївни

про скасування рішення, визнання договору недійсним та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

01.09.2021 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 (повний текст складено 30.07.2021) і рішення Господарського суду Харківської області від 22.04.2021 у справі № 922/1970/19, подана 06.08.2021 до Східного апеляційного господарського суду.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, позовна заява керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області подана у червні 2019 року, її предметом є дві вимоги немайнового характеру про визнання незаконним і скасування рішення 9 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 26.10.2016 № 412/16 та про визнання недійсним договору від 28.11.2017 № 5521-В-С купівлі-продажу нежитлових приміщень, а також вимога майнового характеру про повернення територіальній громаді міста Харкова в особі Харківської міської ради нежитлових приміщень вартістю 416 568, 00 грн.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до частини 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Таким чином, позовні вимоги про повернення нежитлових приміщень у розумінні змісту зазначених статей є майновими вимогами. Тому судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, виходячи з вартості відповідного майна.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 установлено у розмірі 1 921,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради у касаційній скарзі просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 і рішення Господарського суду Харківської області від 22.04.2021 у справі № 922/1970/19 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір у сумі 20 181, 04 грн, а саме (1921,00 грн х 2 + 416 568, 00 грн х 1,5 %) х 200 %, де 1 921,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру, 2 - кількість вимог немайнового характеру, 416 568, 00 - вартість спірного майна, 1,5 % - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Однак, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до касаційної скарги доказів сплати судового збору не додало. Натомість скаржник звертається до Суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради є бюджетною організацією та може сплатити судовий збір за подання касаційної скарги лише після надходження відповідних коштів на дані потреби, що потребує певного часу.

Умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

За змістом частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Верховний Суд при цьому зазначає, що положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (п. 45 Постанови Великої Палати Верховного суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

У зв`язку з тим, що у цьому випадку відсутні підстави для відстрочення сплати судового збору, передбачені статтею 8 Закону України "Про судовий збір", клопотання Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 і рішення Господарського суду Харківської області від 22.04.2021 у справі № 922/1970/19 не може бути задоволене судом.

З огляду на положення частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.

Крім того, згідно зі статтею 291 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Серед додатків до касаційної скарги містяться докази направлення Фізичній особі-підприємцю Гільовій Поліні Геннадіївні копії касаційної скарги та доданих до неї документів. Разом з тим, згідно з описом вкладення у цінний лист зазначене відправлення направлено за адресою: АДРЕСА_2, тоді як за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адреса місцезнаходження Фізичної особи-підприємця Стаманіної (Гільової) Поліни Геннадіївни: АДРЕСА_1 .

Неповідомлення учасника судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, передбачені частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради необхідно надати суду:

- докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку та розмірі (20 181, 04 грн) за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір";

- докази надсилання копії касаційної скарги та доданих до неї документів на актуальну адресу місцезнаходження Фізичної особи-підприємця Стаманіної (Гільової) Поліни Геннадіївни, яка міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.07.2021 і рішення Господарського суду Харківської області від 22.04.2021 у справі № 922/1970/19 залишити без руху до 11.10.2021, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай