ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" вересня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/2153/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

при секретарі судового засідання Лепенець К.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом В.о.Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова (61099, м. Харків, бульвар Богдана Хмельницького ,36-А)
до 1- ого відповідача Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції,7) , 2-ого відповідача Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції,7) , 3- ого відповідача Фізичної особи - підприємця Кітіціна Сергія Анатлійовича ( АДРЕСА_1 ) , 4-ого відповідача Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 )
про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, витребування майна
за участю представників:

позивача - Ногіна О.М., посвідчення №057318 від 09.10.20, прокурор;

відповідача - не з`явився

відповідача -не з`явився

відповідача 3 - не з`явився,

відповідача 4 - Волков І.М., адвокат;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до Господарського Суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Фізичної особи - підприємця Кітіціна Сергія Анатолійовича, Фізичної особи ОСОБА_1 ,в якій просить суд :

визнати незаконним та скасувати п. 52 Додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 06.07.2016 №283/16.

визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 07.04.2017 № 5470-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою - підприємцем Кітіциним Сергієм Анатолійовичем (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі під № 661.

Витребувати у ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: місто Харків, проспект Московський, будинок 298, скасувавши державну реєстрацію права власності, проведену за рішенням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Єніної Л.В. № 46108779 від 23.03.2019, а Харківську міську раду зобов`язати прийняти вищевказані нежитлові приміщення.

Судовий збір стягнути з відповідачів за такими реквізитами: Харківська обласна прокуратура, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету -2800.

Четвертим відповідачем прокуратура визначила по справі фізичну особу, тому суд відповідно до ст. 176 ГПК України до відкриття провадження у справі звертався з запитом про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

16.06.2021 до суду надійшла відповідь від органу реєстрації щодо місця реєстрації відповідача за зазначеною в позові адресою.

Ухвалою господарського суду від 22.06.2021 року, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №922/2153/21. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання "20" липня 2021 р. о 10:30.

14.07.2021 від Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, через канцелярію (вх.№16484) надійшла заява про застосування строку позовної давності.

14.07.2021 від Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, через канцелярію суду (вх.№16485) надійшла заява про залишення позову без розгляду.

14.07.2021 від Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, через канцелярію суду (вх.№16486) надійшов відзив на позовну заяву, в якому другий відповідач, просить суд поновити Управлінню комунального майна та приватизації строк на надання відзиву по справі № 922/2153/21. Прийняти відзив Управління комунального майна та приватизації по справі № 922/2153/21 та розглянути його. У задоволенні позову керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ФО-П Кітіцина С.А., ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування п. 52 додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 06.07.2016 № 283/16 "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова"; визнання недійсним договору купівлі - продажу від 07.04.2017 № 5470-В-С; витребування нежитлових приміщень; скасування державної реєстрації відмовити.

14.07.2021 від Харківської міської ради, через канцелярію суду (вх.№16411), в якій просить суд залучити відзив Харківської міської ради до матеріалів справи № 922/2153/21 та розглянути його. Відмовити в повному обсязі у задоволенні позову керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, ФО-П Кітіцина С.А., ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування п. 52 додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 06.07.2016 № 283/16 "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова"; визнання недійсним договору купівлі - продажу від 07.04.2017 № 5470-В-С; витребування нежитлових приміщень; скасування державної реєстрації.

15.07.2021 від Харківської міської ради, через канцелярію суду (вх.№16601), надійшла заява про залишення позову без руху.

15.07.2021 від Харківської міської ради, через канцелярію суду (вх.№16595), надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі п.2 ст.226 ГПК України.

Ухвалою господарського суду від 20.07.2021залишено позовну заяву від 28.05.2021 № 51-411-21 (вх. № 2153 від 03.06.2021) В.о. Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова без руху. Встановлено прокурору строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. Встановлено прокурору спосіб усунення недоліків позовної заяви:

- надання доказів відсутності керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова станом на дату підписання позовної заяви 28.05.2021 та доказів делегування повноважень щодо права підпису позовної заяви В.о. керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова С.Борисенко.

В задоволенні заяви про залишення позову без розгляду ,відмовлено.

22.07.2021 через канцелярію господарського суду Харківської області від керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (вх.№17118 ).

22.07.2021 через канцелярію господарського суду Харківської області від керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова надійшли заперечення на заяву про залишення позову без розгляду та заяву про застосування строку позовної давності (вх.№17116) , вказані заяви долучена до матеріалів справи.

22.07.2021 через канцелярію господарського суду Харківської області від керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова надійшла відповідь на відзив , в якому прокурор вказує на те, що повернення у власність територіальної громади майна (приміщення), незаконно відчуженого (шляхом викупу) фізичній особі органом місцевого самоврядування переслідує легітимну мету контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів у тому, щоби таке відчужені 22.07.2021 через канцелярію господарського суду Харківської області від керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова надійшла відповідь на відзив , в якому прокурор вказує на те, що повернення у власність територіальної громади майна (приміщення), незаконно відчуженого (шляхом викупу) фізичній особі органом місцевого самоврядування переслідує легітимну мету контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів у тому, щоби таке відчужені відбувалося у передбачений чинним законодавством спосіб та сприяло досягненню максимального економічного ефекту від продажу об`єкта комунальної власності. Предметом договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 07.04.2017 № 5470-В-С є нерухоме майно комунальної форми власності, щодо якого обрано незаконний спосіб приватизації, що суперечить інтересам держави та територіальної громади, оскільки спірне майно приватизоване без проведення його конкурсного продажу, що виключає можливість отримати за об`єкт приватизації більше ринкової вартості, адже на аукціон або конкурс такий об`єкт виставляється з початковою вартістю, що дорівнює ринкової та в ході їх проведення ціна продажу може збільшитись. Така ситуація, на переконання прокурора, з умисним не проведенням конкурсного продажу об`єктів суперечить меті, принципам та завданням приватизації щодо максимального наповнення бюджету. відбувалося у передбачений чинним законодавством спосіб та сприяло досягненню максимального економічного ефекту від продажу об`єкта комунальної власності. Предметом договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 07.04.2017 № 5470-В-С є нерухоме майно комунальної форми власності, щодо якого обрано незаконний спосіб приватизації, що суперечить інтересам держави та територіальної громади, оскільки спірне майно приватизоване без проведення його конкурсного продажу, що виключає можливість отримати за об`єкт приватизації більше ринкової вартості, адже на аукціон або конкурс такий об`єкт виставляється з початковою вартістю, що дорівнює ринкової та в ході їх проведення ціна продажу може збільшитись. Така ситуація, на переконання прокурора, з умисним не проведенням конкурсного продажу об`єктів суперечить меті, принципам та завданням приватизації щодо максимального наповнення бюджету.

22.07.2021 через канцелярію господарського суду Харківської області від керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова надійшла відповідь на відзив , в якому прокурор вказує на те, що дійсно, Харківська міська рада дійсно має право прийняти рішення про продаж об`єктів нерухомого майна, що перебуває у власності територіальної громади, а уповноважений нею орган приватизації, а саме Управління комунального майна та приватизації, має право укласти відповідний договір купівлі-продажу. При цьому такий продаж має бути проведений шляхом аукціону або конкурсу (конкурсний продаж). У виключних випадках продаж може бути проведений шляхом викупу, а саме в даному випадку продаж шляхом викупу орендарем об 'єкту, який вже перебуває у нього в оренді, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання для цілей оренди майна. У даному випадку ФО-П Кітіцин С.А. жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна у нього в оренді не здійснив.

Ухвалою господарського суду від 23.07.2021, продовжено розгляд справи № 922/2153/21, яку вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Продовжено підготовче провадження і призначено підготовче засідання на "03" серпня 2021 р. о 11:00.

В судовому засіданні 03.08.2021 постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи у судовому засіданні по суті 17.08.2021 року.

В порядку ст.ст. 120-121 ГПК України сторони повідомлені на наступне судове засідання ухвалами від 03.08.2021.

В судовому засіданні 17.08.2021 постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви на підставі п.2 ч.2 ст.216 ГПК України до 08.09.2021 року.

В порядку ст.ст. 120-121 ГПК України сторони повідомлені на наступне судове засідання ухвалами від 17.08.2021.

В судовому засіданні 08.09.2021 постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви на підставі п.2 ч.2 ст.216 ГПК України до 10.09.2021 року.

В порядку ст.ст. 120-121 ГПК України сторони повідомлені на наступне судове засідання ухвалами від 08.09.2021.

Прокурор в судовому засіданні 10.09.21р. підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити.

Представник першого, другого та третього відповідачів в судове засідання 10.09.2021 року не з`явились.

Представник відповідача (Фізичної особи ОСОБА_1 ) в судовому засіданні 10.09.21р. проти позову заперечував в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову.

Щодо правомірності представництва інтересів держави у суді прокуратурою судом встановлено наступне.

Згідно зі статтею 131 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: підтримання публічного обвинувачення в суді; організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (частина перша); організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом (частина друга).

Таким чином, Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування. Наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Повноваження прокуратури, у тому числі щодо представництва інтересів держави в суді, встановлені Основним Законом України, не можуть бути передані законом будь-яким іншим державним органам.

Згідно із ч.ч.3-5 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з частинами 2, 4 статті 53 ГПК України, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які звертаються до суду за захистом прав і інтересів інших осіб, повинні надати суду документи, які підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах таких осіб (ч.2). Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (ч.4).

При цьому, як визначено в рішенні Конституційного Суду України № 3-рп/99 від 08.04.1999 року, інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про прокуратуру" функції прокуратури України здійснюються виключно прокурорами; делегування функцій прокуратури, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускається.

Відповідно до вимог ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналогічна позиція висловлена в рішенні Конституційного Суду України від 05.06.2019 року у справі № 3-234/2018.

Частиною 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням того, що Харківська міська рада представляє інтереси міської громади, однак, у даному випадку вона є відповідачем у справі і саме вона вчинила дії, які негативно впливають на інтереси громади, так само як і Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради, прокурор самостійно подав позов до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради (далі - Управління), ФО-П Кітіцина С.А. та гр. ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування в частині рішення органу місцевого самоврядування, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна.

Таким чином, звертаючись до суду з позовом у цій справі, прокурор підставою звернення в інтересах держави зазначив про проведення приватизації з порушенням законодавства, а суд встановив, що прокурором визначено, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовано необхідність їх захисту, тому суд визнає підстави для представництва прокурором інтересів держави достатніми та обґрунтованими, та визнає поважною причину пропуску строків на оскарження рішення сесії Харківської міської ради 7 скликання від 26.10.2016 № 412/16 «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» та поновити строки на звернення до суду з позовом.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив таке.

Київською окружною прокуратурою м. Харкова здійснюється процесуальне керівництво по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 04.01.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Відомості в ЄРДР внесені за фактами службового підроблення під час оцінки та продажу комунального майна Харківською міською радою.

В ході досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 06.02.2019 (справа №639/687/19) в Управлінні комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - Управління комунального майна) було проведено вилучення ряду приватизаційних справ, в тому числі щодо приватизації нежитлових приміщень 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298. Зазначена справа вилучена в повному обсязі, прошита та пронумерована.

Під час дослідження справи встановлено, що на підставі договору оренди № 542 від 26.03.2015, укладеного між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та ФО-П Кітіциним С.А., у останнього в оренді перебували нежитлові приміщення 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, ХХУІІа, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298.

Відповідно до п. 3.1. договору, вартість об`єкту оренди складала 212 600, 00 грн., без ПДВ.

Згідно з п. 4.7. договору, змінювати стан орендованого майна орендар зобов`язаний виключно за письмовою згодою орендодавця.

Відповідно до п. 4.8. договору, орендар зобов`язаний здійснювати ремонт та реконструкцію за письмовою згодою орендодавця на підставі документації, оформленої відповідно до чинного законодавства.

Згідно з п. 5.3. договору, орендар має право за письмовою згодою орендодавця вносити зміни до складу орендованого майна, провадити невід`ємні поліпшення, які необхідні для здійснення господарської діяльності, що зумовлює підвищення його вартості. Якщо невід`ємні поліпшення майна зроблені за згодою орендодавця, орендар має право на відшкодування вартості необхідних витрат або зарахування їх вартості тільки у разі придбання об`єкта у власність.

Відповідно до п. 10.1. договору, строк його дії - до 26.02.2018.

У подальшому ФО-П Кітіцин С.А. звернувся з листом до Управління комунального майна та приватизації (вх. № 4047 від 15.03.2016), у якому просить дозволити приватизацію вказаних нежитлових приміщень.

При цьому , як вказує прокурор. до вказаного листа не було долучено жодних документів, які б надавали право на приватизацію.

На підставі вказаного звернення Харківською міською радою прийнято відповідне рішення, а саме, в Додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 06.07.2016 № 283/16, за порядковим номером 52 до переліку об`єктів, які підлягають приватизації (відчуженню) шляхом викупу, включено вищевказані нежитлові приміщення 1-го поверху, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298, таким чином, міська рада дозволила приватизувати вказаний об`єкт нерухомого майна шляхом викупу, про що повідомила ФО-П Кітіцина С.А. листом від 07.07.2016 за вих№ 10709.

Після цього ФО-П Кітіцин С.А. звернувся до Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради з заявою про приватизацію від 27.07.2016 №3370.

Крім того, ФО-П Кітіцин С.А. звернувся до Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради з листом (вх. № 16832 від 27.09.2016), у якому просить оцінку для приватизації вищевказаного майна шляхом викупу провести суб`єктом оціночної діяльності ФО-П Бєлих Б.М.

На виконання вказаного листа Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, з метою визначення вартості об`єкта для приватизації шляхом викупу, звертається до суб`єкта оціночної діяльності ФО-П Бєлих Б.М. (лист від 28.09.2016 № 15844) з пропозицією провести оцінку вказаних нежитлових приміщень на підставі відповідного договору, укладеного з ФО-П Кітіциним С.А.

На підставі вказаного листа ФО-П Бєлих Б.М. склав звіт про оцінку майна від 11.10.2016, відповідно до якого вартість вищевказаного майна, а саме, нежитлових приміщень 1-го поверху, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298 станом на 30.09.2016 без ПДВ складає 212 600, 00 грн., без ПДВ.

Згідно з п. 4.7. договору, змінювати стан орендованого майна орендар зобов`язаний виключно за письмовою згодою орендодавця.

Відповідно до п. 4.8. договору, орендар зобов`язаний здійснювати ремонт та реконструкцію за письмовою згодою орендодавця на підставі документації, оформленої відповідно до чинного законодавства.

Згідно з п. 5.3. договору, орендар має право за письмовою згодою орендодавця вносити зміни до складу орендованого майна, провадити невід`ємні поліпшення, які необхідні для здійснення господарської діяльності, що зумовлює підвищення його вартості. Якщо невід`ємні поліпшення майна зроблені за згодою орендодавця, орендар має право на відшкодування вартості необхідних витрат або зарахування їх вартості тільки у разі придбання об`єкта у власність.

Відповідно до п. 10.1. договору, строк його дії - до 26.02.2018.

У подальшому ФО-П Кітіцин С.А. звернувся з листом до Управління комунального майна та приватизації (вх. № 4047 від 15.03.2016), у якому просить дозволити приватизацію вказаних нежитлових приміщень.

При цьому до вказаного листа не було долучено жодних документів, які б надавали право на приватизацію.

На підставі вказаного звернення Харківською міською радою прийнято відповідне рішення, а саме, в Додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 06.07.2016 № 283/16, за порядковим номером 52 до переліку об`єктів, які підлягають приватизації (відчуженню) шляхом викупу, включено вищевказані нежитлові приміщення 1-го поверху, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298, таким чином, міська рада дозволила приватизувати вказаний об`єкт нерухомого майна шляхом викупу, про що повідомила ФО-П Кітіцина С.А. листом від 07.07.2016 за вих№ 10709.

Після цього ФО-П Кітіцин С.А. звернувся до Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради з заявою про приватизацію від 27.07.2016 №3370.

Крім того, ФО-П Кітіцин С.А. звернувся до Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради з листом (вх. № 16832 від 27.09.2016), у якому просить оцінку для приватизації вищевказаного майна шляхом викупу провести суб`єктом оціночної діяльності ФО-П Бєлих Б.М.

На виконання вказаного листа Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, з метою визначення вартості об`єкта для приватизації шляхом викупу, звертається до суб`єкта оціночної діяльності ФО-П Бєлих Б.М. (лист від 28.09.2016 № 15844) з пропозицією провести оцінку вказаних нежитлових приміщень на підставі відповідного договору, укладеного з ФО-П Кітіциним С.А.

На підставі вказаного листа ФО-П Бєлих Б.М. склав звіт про оцінку майна від 11.10.2016, відповідно до якого вартість вищевказаного майна, а саме, нежитлових приміщень 1-го поверху, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298 станом на 30.09.2016 без ПДВ складає 97 820,00 грн.

у позові прокурор зазначає, що у вказаному звіті відсутні будь-які відомості про те, що проводились ремонтні роботи у вказаних нежитлових приміщеннях, у тому числі невід 'ємні поліпшення.

Крім того, вищевказані розрахунки, що викладені у звіті ФО-П Бєлих Б.М., підтверджено оцінювачем Волошиним В.В. в результаті його рецензування.

У подальшому, 07.04.2017 між ФО-П Кітіциним С.А. та Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, укладено договір № 5470-В-С, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі під № 661, відповідно до якого ФО-П Кітіцин С.А. приватизував нежитлові приміщення 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, ХХУІІа, ХХУІІб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: АДРЕСА_3 .

Ціна продажу становить 97 820, 00 грн. без ПДВ (разом з ПДВ - 117 384,00 грн.).

Рішенням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гаврилової С.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 35593748 від 09.06.2017 зареєстровано право власності за Кітіциним С.А. на вищевказані нежитлові приміщення, розташовані в житловому будинку літ. «А-10» за адресою: АДРЕСА_3 .

13.06.2017 між Кітіциним С.А. та ОСОБА_3 укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, а саме, нежитлових приміщень 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі за № 1240.

23.03.2019 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу вищевказаних нежитлових приміщень 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, ХХУІІб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , що посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Єніною Л.В. та зареєстрований в реєстрі за № 390.

Рішенням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Єніної Л.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 46108779 від 23.03.2019 зареєстровано право власності на вищевказані нежитлові приміщення за ОСОБА_1

Звертаючись до суду з позовом, прокурор вказав на порушення Харківською міською радою вимог законодавства у сфері приватизації при прийнятті рішення Харківської міської ради «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» та незаконне обрання способу приватизації (відчуження) спірних нежитлових приміщень шляхом викупу Фізичною особою - підприємцем Кітіціним Сергієм Анатолійовичем , як їх орендарем, оскільки останнім не було здійснено жодних поліпшень спірного нежитлового приміщення за період перебування об`єкту нерухомого майна у нього в оренди, зокрема невід`ємних поліпшень в розмірі не менш як 25 % ринкової вартості майна. При цьому прокурор наголошує, що орендарем не було здійснено жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна в оренді, оскільки у звіті про оцінку майна, договорі оренди, договорі купівлі-продажу, заяві орендаря з проханням надати дозвіл на приватизацію, а також в усій приватизаційній справі, будь-які відомості про такі поліпшення відсутні, а також при оцінці майна не було застосовано Порядок оцінки орендованого нерухомого майна , що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації, затверджений наказом ФДМУ від 02.04.2012 №439.

Враховуючи викладені обставини прокурор вважає, що нежитлові приміщення 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: місто Харків, проспект Московський, будинок 298, орендоване ФО-П Кітіциним С.А., згідно з договором оренди № 542 від 26.03.2015, могло бути відчужене Харківською міською радою лише шляхом продажу його на аукціоні або за конкурсом, а не шляхом викупу, що є підставою для визнання незаконним та скасування оспорюваного рішення Харківської міської ради в частині пункту 52, оскільки Харківська міська рада незаконно обрала спосіб приватизації оспорюваного майна шляхом викупу орендарем.

Крім того, прокурор вважає, що укладений на підставі оспорюваного рішення Харківської міської ради договір купівлі-продажу від 07.04.2017 №5470-В-С не є таким, що відповідає вимогам законодавства та інтересам держави і суспільства, що є підставою для визнання цього договору недійсним

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, з огляду на таке.

В оспорюваному рішенні Харківської міської ради від 06.07.2016 №283/16 зазначено, що його прийнято на підставі Закону України «Про приватизацію державного майна», Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Програми приватизації та відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2012-2016 р.р., затвердженої рішенням 12 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 23.12.2011 № 565/11 .

Програми приватизації та відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2012-2016 роки, затвердженої рішенням 12 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 23.12.2011 № 565/11 (далі - Програма).

Згідно з п. 1.1. Програми, її розроблено відповідно до Конституції України, Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні, «Про приватизацію державного майна», «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» та інших законодавчих актів, що регулюють питання власності.

Відповідно до п.п. 1.2., 1.3. Програми, у ній визначено мету, пріоритети та умови приватизації комунального майна територіальної громади міста на 2012-2016 рр., а також її принципи.

Метою приватизації є підвищення ефективності використання майна, створення конкурентного середовища, залучення інвестицій з метою

забезпечення соціально-економічного розвитку міста, а також забезпечення надходження коштів від приватизації до міського бюджету.

До пріоритетів проведення приватизації у 2012-2016 рр. належать досягнення максимальної ефективності приватизації об`єктів, що підлягають приватизації відповідно до Програми.

До основних принципів індивідуальної приватизації відноситься досягнення максимального економічного ефекту від продажу об`єкта приватизації; вибір способу приватизації об`єкта.

Згідно з п.п. 1.6., 5.1. Програми, приватизація об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова здійснюється способами, що визначаються законодавством України і цією Програмою для кожної групи об`єктів.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) приватизація об`єктів малої приватизації здійснюється шляхом: викупу, продажу на аукціоні (в тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни), продажу за конкурсом з відкритістю пропонування ціни за принципом аукціону.

З моменту прийняття рішення про приватизацію об`єктів, які перебувають у комунальній власності, органами приватизації здійснюється підготовка до їх приватизації відповідно до статті 8 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), що полягає, зокрема, у встановлені ціни продажу об`єкта, що підлягає приватизації шляхом викупу, або початкову ціну об`єкта на аукціоні, за конкурсом з урахуванням результатів оцінки об`єкта, проведеної відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України; публікації інформації про об`єкти малої приватизації у відповідних інформаційних бюлетенях та місцевій пресі, інших друкованих виданнях, визначених органами приватизації; а також вчиненні інших дій, необхідних для підготовки об`єктів малої приватизації до продажу.

Викуп застосовується до об`єктів малої приватизації, які не продано на аукціоні, за конкурсом, а також у разі, якщо право покупця на викуп об`єкта передбачено законодавчими актами. Порядок викупу об`єкта встановлюється Фондом державного майна України (частини 1, 3 статті 11 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 18-2 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) приватизація об`єктів групи А здійснюється з урахуванням таких особливостей: у разі прийняття рішення про приватизацію орендованого державного майна (будівлі, споруди, нежитлового приміщення) орендар одержує право на викуп такого майна, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 відсотків ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання для цілей оренди майна.

Порядок викупу встановлений Фондом державного майна України. На час виникнення спірних правовідносин діяв Порядок продажу об`єктів малої приватизації шляхом викупу, на аукціоні (в тому числі за методом зниження ціни, без оголошення ціни), за конкурсом з відкритістю пропонування ціни за принципом аукціону, затверджений Фондом державного майна України від 02.04.2012 № 439 (далі Порядок № 439).

Згідно з пунктом 8.1 Порядку №439 викуп об`єктів малої приватизації застосовується відповідно до пункту 3.3 розділу III та пункту 7.15 розділу VII цього Порядку щодо об`єктів малої приватизації, які не продані на аукціоні, за конкурсом, а також якщо право покупця на викуп об`єкта передбачено чинним законодавством України.

Виходячи з аналізу наведених вище норм суд приходить до висновку, що Харківська міська рада має право прийняти рішення про продаж об`єктів нерухомого майна, що перебувають у власності територіальної громади, а уповноважений нею орган приватизації, а саме Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, має право укласти відповідний договір купівлі-продажу за результатами проведення аукціону або конкурсу (конкурсний продаж). У виключних випадках такий продаж може бути проведений шляхом викупу орендарем об`єкта, який перебуває у нього в оренді, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 % ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання для цілей оренди майна.

Тобто викуп орендарем орендованого ним приміщення, виходячи з положення статті 11, статті 18-2 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» може бути лише за умови, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 % ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання для цілей оренди майна. В іншому разі приватизація такого приміщення повинна здійснюватися у загальному порядку за результатами проведення аукціону або конкурсу.

У даному випадку ФО-П Кітіцин С.А. жодних поліпшень орендованого майна за період перебування об`єкту нерухомого майна у нього в оренді не здійснив.

У звіті про оцінку майна, договорі оренди, договорі купівлі-продажу, заяві ФО-П Кітіцина С.А. з проханням надати дозвіл на приватизацію, а також в усій приватизаційній справі, будь-які відомості про такі поліпшення відсутні.

ФО-П Кітіцин С.А. до органу приватизації, тобто до Управління комунального майна та приватизації, не подавав документи, передбачені п. 2.2. Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди, під час приватизації.

Крім того, слід зауважити, що станом на момент передачі об`єкту нерухомого майна в оренду його ринкова вартість складала 212 600,00 грн., а станом на момент приватизації лише 97 820, 00 грн. без ПДВ.

Натомість, відповідно до п. 1.1 Порядку оцінки орендованого нерухомого майна, що містить невід`ємні поліпшення, здійснені за час його оренди під час приватизації, затверджений наказом ФДМУ від 27.02.2004 №377 цей Порядок установлює вимоги до проведення незалежної оцінки орендованого нерухомого майна (крім земельних ділянок), що містить невід`ємні поліпшення (далі - орендоване нерухоме майно), під час приватизації способами, визначеними законодавством, а також процедур ідентифікації невід`ємних поліпшень, здійснених за рахунок коштів орендаря. Порядок застосовується для оцінки орендованого нерухомого майна, що перебуває у державній, комунальній власності або належить Автономній Республіці Крим, щодо якого прийнято рішення про приватизацію та компенсацію орендарю вартості невід`ємних поліпшень, здійснених за рахунок коштів орендаря.

Невід`ємними поліпшеннями орендованого майна є здійснені орендарем за час оренди заходи, спрямовані на покращення фізичного (технічного) стану орендованого майна та (або) його споживчих якостей, відокремлення яких призведе до зменшення його ринкової вартості.

Згідно п.2.1. Ідентифікацією поліпшень орендованого нерухомого майна (далі - ідентифікація поліпшень) є встановлення суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання факту відповідності підтверджувальних документів, наданих орендарем, про здійснені ним заходи, спрямовані на покращення фізичного (технічного) стану орендованого нерухомого майна та (або) його споживчих якостей (далі - поліпшення), наявним поліпшенням, які неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди і які здійснені за рахунок коштів орендаря та за згодою орендодавця.

Ідентифікуються поліпшення, що здійснені протягом строку дії договору оренди та наявні на дату оцінки.

2.2. Підтверджувальні документи про здійснені орендарем поліпшення, що подаються ним до відповідного органу приватизації, включають:

договір оренди, укладений з дотриманням вимог законодавства;

письмову згоду орендодавця на здійснення орендарем поліпшень орендованого нерухомого майна за його кошти;

погоджену орендодавцем проектно-кошторисну документацію на проведення поліпшень, підписані замовником і підрядником акти виконаних будівельних робіт, копії документів, що підтверджують проведені орендарем розрахунки за виконані поліпшення орендованого нерухомого майна, у тому числі придбані матеріали, конструкції тощо;

аудиторський висновок щодо підтвердження фінансування здійснених поліпшень орендованого нерухомого майна за рахунок коштів орендаря. Аудиторський висновок має містити розшифровку періодів освоєння, напрямів та джерел фінансування поліпшень, у тому числі за рахунок коштів орендаря, з посиланням на підтверджувальні документи;

довідку, видану орендарем та завірену аудитором, про суму витрат, понесених орендарем у зв`язку із здійсненням поліпшень, яка віднесена орендарем на збільшення вартості його необоротних активів, у розмірі, який перевищує встановлену законодавством з питань оподаткування частку витрат для включення їх до валових витрат. При визначенні суми зазначених витрат ураховується невідшкодована орендодавцю вартість придатних для подальшого використання будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування, отриманих орендарем під час здійснення поліпшень;

інші документи, необхідні для виконання положень цього Порядку.

Отже, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження того, що орендарем Фізичною особою - підприємцем Кітіціним Сергієм Анатолійовичем здійснювалися будь-які поліпшення орендованих нею приміщень за договором оренди №542 від 26.03.2015.

Крім того, суд звертає увагу на помилковість тверджень першого та другого відповідача про право Ради самостійно обирати будь-який спосіб приватизації, з посиланням на рішення Конституційного Суду України від 10.12.2009 №31-рп/2009 по справі №1-46/2009, оскільки Конституційний Суд України в цьому рішенні роз`яснив, що наймач, який належно виконує свої обов`язки за договором найму військового майна, що є річчю, яка не вилучена, не обмежена у цивільному обороті і може бути предметом договору найму (оренди), у разі продажу такого майна має переважне право перед іншими особами на його придбання; аспекти приватизації невеликих державних підприємств в даному випадку не розглядались.

Згідно із частиною 10 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що пункт 52 додатку до рішення 7 Харківської міської ради від 06.07.2016 №283/16 «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади» прийнято з порушенням вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про приватизацію державного майна», Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» та Програми приватизації та відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2012-2016 рр., затвердженої рішенням 12 сесії Харківської міської ради 6 скликання 23.12.2011 №565/11, а відтак є незаконним.

Також, суд звертає увагу на необхідність надання юридичної оцінки необхідності позбавлення покупця права мирного володіння приватизованим майном, враховуючи рішення Європейського суду з прав людини про неможливість витребування у добросовісного набувача майна, яке вибуло з володіння держави внаслідок порушень, допущених уповноваженими посадовими особами, які здійснюють функцію управління державним майном (спори щодо порушення ч. 1 статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 ратифіковано Конвенцію про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Перший протокол та протоколи № 2, 4, 7, 11 до Конвенції.

Згідно з положеннями статті 1 Першого протоколу Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналогічна правова позиція була викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.10.2019 у справі №905/2236/18, яка обґрунтована тим, що пунктами 32-35 рішення Європейського суду з прав людини від 24.06.2003 «Стретч проти Сполученого Королівства» визначено, що майном у зазначеній статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади. За висновком Європейського суду в зазначеній справі «наявність порушень з боку органу публічної влади при укладенні договору щодо майна не може бути підставою для позбавлення цього майна іншої особи, яка жодних порушень не вчинила». Оскільки особу позбавили права на його майно лише з тих підстав, що порушення були вчинені з боку публічного органу, а не громадянина, у такому випадку мало місце «непропорційне втручання» у право заявника на мирне володіння своїм майном та, відповідно, відбулось порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції».

Крім того, за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Продаж майна на неконкурентних засадах порушує такі основоположні принципи приватизації, як рівність прав участі громадян України у процесі приватизації, створення сприятливих умов для залучення інвестицій, забезпечення конкурентності продажу, передбачених статтею 2 Закону України «Про приватизацію державного майна».

Порушення Харківською міською радою умов та порядку приватизації призвели не тільки до можливих економічних збитків (недотримання територіальною громадою коштів від відкритого продажу майна конкурентним способом), а позбавили інших зацікавлених фізичних та юридичних осіб можливості придбати комунальне майно на відкритому конкурсі, створили для них і орендаря несправедливі умови конкуренції на ринку продажу комунального майна. При цьому орендар, відповідно, отримав непередбачені законом привілеї викупити майно неконкурентним способом.

Харківська міська рада, розпорядившись таким чином майном, діяла всупереч суспільним інтересам, поставивши в нерівні умови орендаря, який не здійснив його невід`ємних поліпшень, і інших потенційних покупців комунального майна, фактично протиправно позбавивши останніх права на участь у приватизації.

Тобто органи місцевого самоврядування порушили умови та порядок приватизації, а також наявність протиправної поведінки самого покупця, який за відсутності у нього законодавчо встановлених підстав для приватизації майна шляхом викупу у зв`язку з нездійсненням ним поліпшень майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, звернувся до органів місцевого самоврядування з такою заявою, що свідчить про недобросовісність дій орендаря.

Отже, позбавлення такої особи майна не суперечитиме принципам, встановленим статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки такі наслідки обумовлені протиправною поведінкою самого набувача майна.

Повернення у власність територіальної громади майна (приміщення), незаконно відчуженого (шляхом викупу) фізичній особі органом місцевого самоврядування переслідує легітимну мету контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів у тому, щоби таке відчуження відбувалося у передбачений чинним законодавством спосіб та сприяло досягненню максимального економічного ефекту від продажу об`єкта комунальної власності.

У даному випадку позбавлення відповідача-4 майна не порушуватиме принцип пропорційності втручання у право власності, оскільки викуп орендованого майна відповідачем-3 здійснено з порушенням вимог чинного законодавства внаслідок недобросовісних дій самого відповідача-3.

Вищевказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах у справі №922/623/20 від 22.01.2021, №903/206/19 від 09.06.2021, №922/2592/19 від 07.07.2021.

Ефективність обраного способу захисту не спростовується висновками, викладеними Верховним Судом у постанові від 17.02.2021 у справі №922/623/20 з аналогічним предметом спору.

Що стосується клопотань відповідача 1 та 2 про застосування строку позовної давності господарський суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).

Якщо позовні вимоги господарським судом визнано обгрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення ст. 267 ЦК України і вирішити питання про наслідки такого спливу.

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду маг бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

Крім того, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його прана (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007 у справі "Фінікарідов проти Кіпру").

Таким чином, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. І ст. 261 ЦК України).

Для визначення моменту виникнення права на позов важливими є як об`єктивні (сам факт порушення права), гак і суб`єктивні (особа довідалася або повинна була довідатись про ас порушення) чинники.

Аналіз стану проінформованості особи, вираженого дієсловами «довідалася» та "могла довідатися" у ст. 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду , недостатньо.

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого о органу.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України, у разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду, прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його пору шила.

За змістом вказаних норм для визначення початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і об`єктивна можливість цієї особи знати про такі обставини.

З урахуванням того, що прокурор у даній справі с самостійним позивачем, то строк звернення до сулу за захистом інтересів держави необхідно обраховувати з дня, коли саме прокурору стало відомо про порушене право.

Таким чином, у разі подання позову суб`єктом, право якого порушене, і в разі подання позову в інтересах держави прокурором, перебіг позовної давності за загальним правилом починається від дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися суб`єкт, право якого порушене, зокрема, держава в особі органу, уповноваженого нею виконувати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли про порушення права держави або про особу , яка його пору шила, довідався або міг довідатися прокурор, лише у таких випадках: 1) якщо прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об`єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення або загрозу порушення таких інтересів чи про особу, яка їх пору шила або може порушити, раніше, ніж орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) прокурор звертається до суду в разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17.10.2018 у справі N"362/44/17).

Встановлено, що Київською окружною прокуратурою м. Харкова (попередня назва: Харківська місцева прокуратура № 2) здійснюється процесуальне керівництво по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 04.01.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Відомості в ЄРДР внесені за фактами службового підроблення під час оцінки та продажу комунального майна Харківською міською радою.

В ході досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м Харкова від 06.02.2019 (справа №639/687/19) в Управлінні комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі Управління комунального майна) було проведено вилучення ряду приватизаційних справ, в тому числі щодо приватизації спірних нежитлових приміщень 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, ХХVIIа, ХХVІІб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: м. Харків, проспект Московський, будинок 298, право власності на які на теперішній час зареєстровано за відповідачем ОСОБА_1

Порушення, які свідчать про незаконність набуття ФО-П Кітіціним С.А. нежитлових приміщень, прокурором виявлено лише за результатами опрацювання отриманих у ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000002 доказів - приватизаційної справи, оскільки в даному випадку досліджується питання про обізнаність прокурора з наявністю порушень при проведенні процедури приватизації об 'єкту комунального майна, про які можливо було дізнатися лише із відповідної погоджувальної документації, а не з самого рішення про його відчуження.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що при зверненні прокурора з відповідним позовом до суду строк позовної давності не був пропущений, а тому відсутні правові підстави для його застосування до спірних правовідносин.

Також, враховуючи відповідний висновок, заява прокурора про визнання поважними причин пропуску строку позовної давності та його поновлення судом не розглядається.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Богдель проти Литви», ССПЛ підтримав позицію Верховного Суду Литви відносно початку перебігу строку давності, а саме - якщо справа стосувалася держави, то позовна давність починається із дня, коли відповідний орган «здобув достатні докази для того, щоб довести, що публічний інтерес було порушено».

Як зазначалося вище, необхідні для виявлення порушень норм законодавства документи прокурором отримано на підставі ухвали слідчого судді від 06.02.2019, тобто саме з цього часу прокурор здобув докази на підтвердження своєї правової позиції у спорі, а отже набув можливість звернутися і відповідним позовом до суду за захистом порушеного права.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов прокурора є цілком обґрунтованим, документально доведеним та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 п. 4.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 23.02.2013 № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» у разі коли позов немайнового характеру задоволено повністю стосовно двох і більше відповідачів або якщо позов майнового характеру задоволено солідарно за рахунок двох і більше відповідачів, то судові витрати також розподіляються між відповідачами порівну. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.

Таким чином витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на відповідачів порівну (по 1702,50 грн. з кожного).

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України; ст.ст. 73, 74, 86, 129, 183, 236-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

визнати незаконним та скасувати п. 52 Додатку до рішення 7 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 06.07.2016 №283/16.

визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 07.04.2017 № 5470-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою - підприємцем Кітіциним Сергієм Анатолійовичем (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі під № 661.

Витребувати у ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № XXVI, XXVII, XXVIII, XXVIIa, XXVIIб, загальною площею 36.3 кв.м., в житловому будинку літ. "А-10", що розташований за адресою: місто Харків, проспект Московський, будинок 298, скасувавши державну реєстрацію права власності, проведену за рішенням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Єніної Л.В. № 46108779 від 23.03.2019, а Харківську міську раду зобов`язати прийняти вищевказані нежитлові приміщення.

Стягнути з Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції,7, код04059243 ) на користь Харківської обласної прокуратури, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету -2800 - судовий збір в сумі 1 702,50грн.

Стягнути з Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції,7, код 14095412) на користь Харківської обласної прокуратури, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету -2800 - судовий збір в сумі 1 702,50грн.

Стягнути з Фізичної особи - підприємця Кітіціна Сергія Анатолійовича ( АДРЕСА_1 , код ІПН НОМЕР_1 ) на користь Харківської обласної прокуратури, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету -2800 - судовий збір в сумі 1 702,50грн.

Стягнути з Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ,реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь Харківської обласної прокуратури, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету -2800 - судовий збір в сумі 1 702,50грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України та п.п. 17.5 п. 17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Східного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги через Господарський суд Харківської області протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Керівник Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова (61099, м. Харків, бульвар Богдана Хмельницького ,36-А)

відповідач - Харківська міська рада (61003, м.Харків, майдан Конституції,7) ,

відповідач Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції,7)

відповідач Фізична особа - підприємець Кітіцін Сергій Анатолійович ( АДРЕСА_1 ) ,

Фізична особа ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) .

Повне рішення складено "15" вересня 2021 р.

Суддя О.О. Присяжнюк