ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" вересня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/2325/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

при секретарі судового засідання Калашников Г.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Богодухівської окружної прокуратури Харківської області (62103, Харківська область, м. Богодухів, пл. Свято-Духівська, 1) в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 6, )
до Державного підприємства "Гутянське лісове господарство" (62131, Харківська область, Богодухівський район, смт. Гути, вул. Первухінська, 49, )
про стягнення 875 441,66грн.
за участю представників сторін:

прокурора - Кальницький А.В.;

позивача - Сосіна І.О.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Богодухівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача 875 441,66грн. шкоди, що заподіяна державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що посадовими особами Державного підприємства "Гутянське лісове господарство" всупереч ст.ст.19, 63, 64, 86, 89, 90 Лісового кодексу України, п.п.2, 4 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 не забезпечено належне використання лісових ресурсів, які перебувають у постійному користуванні вказаного держлісгоспу, що призвело до незаконної вирубки та пошкодження дерев не тих порід, стану та діаметрів, які визначені в дозвільних документах (лісорубних квитках), чим заподіяно шкоди на загальну суму 875 441,66грн. Також, як зазначає прокурор, особа, на яку покладено обов`язок із збереження лісу не лише не виконала такого обов`язку, а й самостійно здійснила рубку дерев, що беззаперечно свідчить про умисність дій та наявність вини.

Ухвалою суду від 22.06.2021 позовну заяву Керівника Богодухівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області залишено без руху. Надано прокурору для усунення недоліків строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

23.06.2021 на адресу суду від прокурора надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 23.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, почато у справі підготовче провадження та призначено підготовче засідання на 22.07.2021 о 14:15.

Відповідач у відзиві на позов проти позовних вимог прокурора заперечує, посилаючись на те, що всі рубки у лісництвах, які були предметом перевірки Державною екологічною інспекцією у Харківській області, проведено за наявності дозвільних документів, наявність яких свідчить про законність проведення рубок. Як зазначає відповідач, в ході перевірки деякі відомості зрубаних дерев не були підписані уповноваженими преставниками відповідача у зв`язку із невідповідністю дій позивача вимогам законодавства, що було відображено в запереченнях до акту перевірки. Як зазначає відповідач, факт незаконного порубу дерев в кварталі 10 виділі 10 Володимирського лісництва працівниками лісгоспу був виявлений ще у 2019 році, про що складено відповідні протоколи та винесено постанови на винних осіб, які відшкодували завдані збитки у повному обсязі.

Також відповідач зазначає, що під час перевірки позивачем не вірно встановлено породи дерев, у відомість внесені діаметри пнів дерев, які залишилися після проведення вибіркових санітарних рубок в 2016 році. Крім того, працівники інспекції порівнювали діаметри пнів з діаметрами дерев на висоті 1,3 м, що є незаконним, оскільки нормативна документація про перерахунок діаметрів пня та конвертація у діаметр стовбура під час перевірки відведення лісосік не розроблена та не затверджена. На підставі зазначеного відповідач просит суд в задвооленні позову відмовити повністю.

Державна екологічна інспекція у Харківській області у відповіді на відзив, не погоджуючись з запереченнями відповідача, посилається на те, що посадові особи позивача діяли відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечуючи виконання покладених на них функцій та повною мірою використовуючи надані законодавством права, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та Законами України. Відзив на позовну заяву позивач вважає необгрунтованим та безпідставним, оскільки заперечення, викладені відповідачем у відзиві стосовно кв.132 виділ 1.2 Володимирського лісництва, кв.47 виділ 17 Краснокутського лісництва, кв.2 виділ 3 Володимирського лісництва не відносяться до предмету вказаної господарської справи, по даним фактам шкода Інспекцією не розраховувалась.

Також позивач заперечує проти тверджень відповідача стосовно того, що у 2019 році Державним підприємством "Гутянське лісове господарство" вже виявлялись факти незаконного порубу дерев у кварталі 10 виділ 10 Володимирського лісництва, про що складено протокол та винесено постанову, оскільки проведений відповідачем розрахунок жодним чином не спростовує виявлений Інспекцією факт незаконного порубу лісу. Так, з розрахунку відповідача вбачається 10 незаконно зрубаних дерев діаметрами від 12 до 20 см, а з розрахунку позивача - 17 дерев діаметрами від 20 до 69 см. Як зазначає позивач, ним у повній відповідності до вимог чинного законодавства здійснено заміри пнів та здійснено перевід з пні на висоту 1,3 м, а розхрахунок розміру шкоди відповідає вимогам Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподяної лісу".

Крім того, позивач зауважив, що відповідач жодним чином не заперечує факт незаконного знесення дерев в кварталі 52 виділ 5, кварталі 46 виділ 10 Краснокутського лісництва.

За таких обставин, позивач вважає, що в діях відповідача наявні всі складові елементи цивільно-правової відповідальності, у зв`язку з чим просить позов прокурора задовольнити в повному обсязі.

Хід розгляду справи викладений у попередніх ухвалах суду.

26.08.2021 в підготовчому засіданні без виходу до нарадчої кімнати судом постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 09.09.2021 о 14:15год.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримує повністю, просить суд позов задовльнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник позивача в судовому засіданні 09.09.2021 позов прокурора підтримує, просить суд його задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у призначене судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просить відкласти розгляд справи, посилаючись на неможливість бути присутнім в судовому засіданні 09.09.2021 у зв`язку з його участю в ішому судовому засіданні.

В задоволенні даної заяви судом було відмовлено з підстав її необгрунтованості, про що постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання від 09.09.2021.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх в судовому засіданні учасників справи, суд встановив наступне.

Державною екологічною інспекцією у Харківській області в період з 06.07.2020 по 17.07.2020 проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у господарській діяльності Державного підприємства "Гутянське лісове господарство", що здійснює діяльність, зокрема, з лісівництва та іншу діяльність у лісовому господарстві з надання допоміжних послуг у лісовому господарстві, за результатами якої складено акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів перевірки № 601/1/11-02/06-06 від 17.07.2020.

Так, у ході огляду державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області лісових масивів виявлено самовільні вирубки дерев у кварталах 46, 47, 52, 67 Краснокутського лісництва та кварталах 10, 192, 194 Володимирівського лісництва Державного підприємства "Гутянське лісове господарство".

Так, перевіркою встановлено, що під час:

- проведення у 2019 році санітарно-вибіркової рубки у кварталі 194 виділ 12 Володимірського лісництва були вирублені дерева, які не увійшли до матеріалів відводу.

09.07.2020 проведено контрольний перелік пнів зрубаних дерев в присутності відповідальних посадових осіб Державного підприємства «Гутянське лісове господарство», за результатами якого складено відомість переліку пнів зрубаних дерев та встановлено, що згідно матеріалів відводу до переліку взято дерева породи дуб в загальній кількості 49 шт. За результатами проведеного контрольного переліку пнів зрубаних дерев виявлено незаконну рубку дерев, які не зазначені в матеріалах відводу різних діаметрів, шляхом переводу пнів на висоту 1,3м. Таким чином, посадовими особами Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» зрубано 8 дерев діаметрами від 62 до 76 см.;

- проведення у 2019 році санітарно-вибіркової рубки у кварталі 192 виділ 3 Володимірського лісництва були знесені дерева, які не увійшли до матеріалів відводу. Так, 09.07.2020 проведено контрольний перелік пнів зрубаних дерев в присутності відповідальних осіб Державного підприємства «Гутянське лісове господарство», за результатами якого складено відомість переліку пнів зрубаних дерев та встановлено, що згідно матеріалів відводу до переліку взято дерева породи дуб та клен в загальній кількості 41 шт., за результатами проведеного контрольного переліку виявлено незаконну рубку дерев, які не зазначені у матеріалах відводу у загальній кількості 17 шт., різних діаметрів (від 51 до 80 см.);

- проведення у 2020 році вибіркової санітарної рубки у кварталі 52 виділ 5 Краснокутського лісництва на підставі лісорубного квитка № 002908 від 22.06.2020 були пошкоджені сироростучі дерева породи сосна та береза, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту у кількості 19 шт. діаметрами від 12 до 33 см. Окрім цього встановлено, що були пошкоджені сиро-ростучі дерева породи сосна, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту у кількості 9 шт. діаметрами від 24 до 47 см;

- проведення у 2020 році вибіркової санітарної рубки у кварталі 47 виділ 17 Краснокутського лісництва на підставі лісорубного квитка № 002903 від 15.06.2020 були пошкоджені сироростучі дерева породи сосна, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту у кількості 34 шт. діаметрами від 23 до 49 см, пошкоджені сироростучі дерева, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту у кількості 4 шт. діаметрами від 22 до 48 см;

- проведення СРВ-2019 у кварталі 46 виділ 10 Краснокутського лісництва на підставі лісорубного квитка № 002903 від 15.06.2020 були пошкоджені дерева породи вільха, береза, в`яз у кількості 6 шт. діаметрами від 18 до 31 см., які не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту;

- проведення СРВ-2019 у кварталі 67 виділ 21 Краснокутського лісництва були пошкоджені дерева породи акація, дуб, сосна, клен, в`яз, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту у кількості 15 шт., діаметрами від 9 до 30 см;

- СРВ-2019 у кварталі 10 виділ 10 Володимірського лісництва були зрубані дерева породи в`яз, черемшина, осина, дуб, липа, клен та чагарники, що не підлягають вирубуванню, у кількості 17 шт. діаметрами від 20 до 69 см, та чагарників у кількості 5 шт.;

За наслідками виявлених порушень, державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області, за участі працівників відповідача, було здійснено обміри пнів незаконно зрубаних дерев та складені відомості переліку пнів незаконно зрубаних дерев, які підписані представниками держлісгоспу без жодних зауважень та у яких зазначено їх кількість, породи, стан та діаметри пнів, а також відомості переліку дерев, пошкоджених до ступеня неприпинення росту. Вказані порушення відображено у вищезазначеному акті перевірки.

20.08.2019 Державною екологічною інспекцією у Харківській області, на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, здійснено розрахунки розміру шкоди, заподіяної державі Державним підприємством «Гутянське лісове господарство» внаслідок незаконного вирубування дерев, загальна сума яких склала 875 441,66грн., а саме: у кварталі 46 виділ 10 Краснокутського лісництва - 16 819,08 грн.; у кварталі 67 виділ 21 Краснокутського лісництва - 11 877,05 грн.; у кварталі 47 виділ 17 Краснокутського лісництва - 86 994,67 грн. та 32 912,98 грн.; у кварталі 52 виділ 5 Краснокутського лісництва - 37 636,90 грн. та 17 663,37 грн; у кварталі 192 виділ 3 Володимирівського лісництва - 308 899,12 грн.; у кварталі 194 виділ 12 Володимирівського лісництва - 153 203,42 грн.; у кварталі 10 виділ 10 Володимірського лісництва - 209 435,07 грн.

На адресу Державного підприємства «Гутянське лісове господарство» позивач надсилав претензії за №№ 99, 100, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108 від 21.07.2020 за вих. №№ 2880-07-06, 2879-07-06, 2957-06-06, 2956-06-06, 2946-06-06, 2945-06-06, 2942- 06-06, 2943-06-06, 2944-06-06, які залишені відповідачем без задоволення.

23.07.2020 позивачем, з метою усунення порушень природоохоронного законодавства виявлених під час здійснення планового заходу - перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства на адресу відповідача винесено припис за № 23/06-06.

Оскільки посадовими особами Державного підприємства «Гутянське лісове господарство», усупереч вимогам ст.ст.19, 63, 64, 86, 89, 90 Лісового кодексу України, п.п.2, 4 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, не забезпечено належне використання лісових ресурсів, які перебувають у постійному користуванні вказаного держлісгоспу, що в свою чергу призвело до незаконної вирубки та пошкодження дерев не тих порід, стану та діаметрів, які визначені в дозвільних документах (лісорубних квитках), чим заподіяно шкоди на загальну суму 875 441,66грн., прокурор звернувся до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Мета та підстави представництва прокурором інтересів держави в суді визначені ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень (ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Суд погоджується з твердженнями прокурора про наявність обставин, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в спірних правовідносинах, виходячи з наступного.

Так, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, є саме позивач - Державна екологічна інспекція у Харківській області, що піждтверджується Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230. Відповідно до п.2 р.II даного Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, захист, використання та відтворення лісів щодо здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від незаконних рубок.

Проте позивач самостійно не вчинив необхідних дій щодо захисту законних інтересів держави в суді попри те, що ним були виявлені порушення з боку відповідача.

Листом від 26.05.2021 № 36-70/вих-21 Богодухівська окружна прокуратура повідомила про наявність у діяльності відповідача порушень ст.ст.19, 64 Лісового кодексу України та необхідність у найкоротший строк вжити заходів щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, у тому числі в судовому порядку.

У відповідь на даний лист Державна екологічна інспекція у Харківській області листом від 28.05.2021 № 2441-13-13 повідомила прокуратуру, що самостійно звертатись до господарського суду з відповідним позовом не буде, оскільки у неї відсутні бюджетні асигнування на сплату судового збору.

Листом від 31.05.2021 № 56-777 вих-21 Богодухівська окружна прокуратура повідомила позивача про звернення до господарського суд Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі позивача про стягнення 875 441,66грн. шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про наявність у спірних правовідносинах достатніх фактичних та правових підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача.

Що стосується позовних вимог прокурора про стягнення з відповідача 875 441,66грн. шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, суд керується наступним.

Відповідно до ч.1 ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

У п.1 ч.2 ст.19 та ч.1, ч.5 ст.86, ст.90 Лісового кодексу України передбачено, що постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень. Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього кодексу. Основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Положеннями ст.63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п.5 ст.64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев).

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст.1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи:

1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо).

3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

4. Вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частиною 2 ст.19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Положеннями ст.63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

За приписами п.5 ч.1 ст.64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ст.86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

За змістом п.5 ч.2 ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ст.107 Лісового кодексу України).

Яквже було встановлено судом вище, 03.07.2020 позивачем видано наказ № 601/11-02 щодо здійснення позапланового заходу (перевірки) Державного підприємства "Гутянське лісове господарство", відповідно до якого направлено спеціалістів для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства в галузі ведення лісового господарства відповідачем.

За результатами проведення зазначеного вище позапланового заходу позивачем 17.07.2020 складено акт № 601/11-02/06-06, в якому зафіксовано факти правопорушень, вчинені Державним підприємством "Гутянське лісове господарство", а саме:

В кварталі 194 виділ 12 площею 1,8 га у Володимирівському лісництві згідно ЛК № 001250 від 27.02.2019 проведена рубка ВСР-2019. Згідно матеріалів відведення насаджень, на підставі яких було видано спеціальний дозвіл, до рубки підлягало 49 дерев породи дуб.

Під час натурної перевірки здійснено обмір пнів зрубаних дерев (перелікова відомість пнів зрубаних дерев від 09.07.2020, яка підписана лісничим Володимирівського лісництва Державного підприємства «Гутянське лісове господарство»).

Інспекцією здійснено перевід діаметрів дерев на висоті 1/3 м, яка зазначена у Польовій переліковій відомості дерев, призначених у рубку від 19.02.2018 на діаметр пня, відповідно до «Нормативно-справочных материалов для таксации лесов Украины и Молдовии", затверджених наказом № 183 от 17.09.1986.

Порівняльним аналізом було встановлено факт рубки не тих дерев, які містяться у матеріалах відведення, а саме діаметри пнів сироростучих дерев: 62 (1 шт.), 64 (2 шт.), 65 (1 шт.), 67 (2 шт.), 60 (2 шт.) та 70,76 по 1 шт.

Таким чином, на ділянці має місце незаконна вирубка дерев породи дуб, діаметри яких не обліковуються матеріалами відведення насаджень, на підставі яких було видано ЛК № 001250 від 27.02.2019 у кількості 7 шт.

В кварталі 192 виділ 3 площею 1,4 га у Володимирівському лісництві згідно ЛК № 001250 від 27.02.2019 проведена рубка ВСР-2019. Згідно матеріалів відведення насаджень, на підставі яких було видано спеціальний дозвіл, до рубки підлягало 13 дерев породи дуб та 9 дерева породи клен.

Під час натурної перевірки здійснено обмір пнів зрубаних дерев (перелікова відомість пнів зрубаних дерев від 09.07.2020, яка підписана лісничим Володимирівського лісництва Державного підприємства «Гутянське лісове господарство»).

Інспекцією здійснено перевід діаметрів дерев на висоті 1/3 м, яка зазначена у Польовій переліковій відомості дерев, призначених у рубку від 10.08.2018 на діаметр пня, відповідно до «Нормативно-справочных материалов для таксации лесов Украины и Молдовии", затверджених наказом № 183 от 17.09.1986.

Порівняльним аналізом встановлено факт рубки не тих дерев, які містяться у матеріалах відведення, а саме діаметри пнів сироростучих дерев: 51 (1 шт.), 53 (1 шт.), 54 (2 піт.), 62, 63, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75 по 1 шт, 80 (2 шт.) та сухостійних дерев: 68 і 88 по 1 шт.

Таким чином, на ділянці має місце незаконна вирубка сироростучих дерев у кількості 15 шт. та сухостійних дерев у кількості 2 шт.

По вказаній кількості незаконно зрубаних дерев Інспекцією із врахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та індексації такс 2019 року, розраховано розмір шкоди в сумі 308899,12 гри. та пред`явлено претензію № 100 від 21.07.2020.

В кварталі 10 виділ 10 площею 6,7 га у Вололимирівському лісництві згідно ЛК № 001294 від 25.06.2019 проведена рубка ВСР-2019. Згідно матеріалів відведення насаджень, на підставі яких було видано спеціальний дозвіл, до рубки підлягало 13 дерев порода дуб та 9 дерев породи клен.

Під час натурної перевірки встановлено незаконну рубку 22 дерев, які не увійшли до матеріалів відводу насаджень у рубку.

Таким чином, на ділянці має місце незаконна вирубка сироростучих дерев, а саме факт рубки не тих дерев, які містяться у матеріалах відведення, а саме діаметри пнів сироростучих дерев: 20, 26, 32, 33, 35, 37, 39, 40, 59, 63, 65, 68, 69 по 1 шт., 61, 62 по 2 шт. та 5 шт. кущів чагарників.

В кварталі 47 виділ 17 площею 10,8 га, кварталі 46 виділ 10 площею 3,7 га та в кварталі 52 виділ 5 площею 9,5, кварталі 67 виділ 21 площею 6,0 га у Краснокутському лісництві згідно ЛК № 002903 від 15.06.2020 та ЛК № 002908 від 22.06.2020 відповідно розпочаті рубки ВСР-2020.

Під час натурного обстеження вказаних ділянок позивачем виявлено факт пошкодження дерев, що не підлягають вирубуванню, до ступеня припинення росту та до ступеня не припинення росту.

Таким чином, на ділянках має місце пошкодження до ступеня припинення росту 19 дерев та 9 дерев до ступеня не припинення росту у кварталі 52 виділ 5 Краснокутського лісництва та пошкодження до ступеня не припинення росту 34 дерев та 4 дерева до ступеня припинення росту в кварталі 47 виділі 17 Краснокутського лісництва, пошкоджено до ступеня припинення росту 15 дерев у кварталі 67 виділ 21 Краснокутського лісництва, пошкодження до ступеня припинення росту 6 дерев у кварталі 46 видні 10 Краснокутського лісництва, що також відображено у відомостях переліку дерев від 10.07.2020, яка підписана лісничим Краснокутського лісництва.

На підставі зазначеного, позивачем із врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу та індексації такс 2019 року", розраховано розмір шкоди на загальну суму 875 441,66грн.

Суд зазначає, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Так, за приписами ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних контрольних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За приписами ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", до компетенції Інспекції належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Відповідно до вимог ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що акт перевірки № 601/11-02/06- 06 від 17.07.2020 містить відомості зазначені у п.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Також, в цьому акті зазначено детальний опис виявлених порушень з посиланням на відповідні вимоги законодавства. Отже, цей акт є належним доказом, в якому зафіксовані фактичні дані про протиправні діяння і порушення природоохоронного законодавства, і який є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Крім того, суд зазначає, що станом на 09.09.2021 наявне приюдиціальне рішення Другого апеляційного адміністартивного суду від 09.06.2021 по справі № 520/15469/20, яким дії Державної екологічної інспекції у Харківській області під час проведення перевірки щодо додержання Державним підприємством «Гутянське лісове господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, проведеної на підставі доручення Прем`єр-міністра України від 29.01.2020 № 2777/1/1-20, що оформлені актом перевірки від 17.07.2020 № 601/11 -02/06-06 та припис Державної екологічної інспекції у Харківській області від 23.07.2020 № 23/06-06 визнано законними.

Таким чином, прокурором доведено, що на відповідних земельних ділянках має місце незаконна порубка дерев та пошкодження дерев не тих порід, стану та діаметрів, які визначені в дозвілдьних документах (лісорубних квитках), що свідчить про протиправність поведінки відповідача Державного підприємства "Гутянське лісове господарство".

Всупереч вимог ст.ст.13, 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, відповідач доказів на спростування наведених обставин не надав, в матеріалах справи такі докази також відсутні.

Заперечення відповідача стосовно кварталу 132 виділ 1.2, кварталу 2 виділ 3 Володимирівського лісництва судом не приймаються, оскільки дані дільниці не є предметом розгляду даної справи та по даним фактам шкода Інспекцією не розраховувалась.

Також суд вважає безпідставними посилання відповідача на те, що за фактом незаконного порубу дерев в кварталі 10 виділ 10 Володимирівського лісництва було складено протокол та вже винесено постанову про накладення адміністративного стягнення на винних осіб, які відшкодували завдані збитки у повному обсязі, оскільки адміністративне стягнення та стягнення шкоди, заподяної державі - це різні види відповідальності та вирішення питання про наявність чи відсутність складу господарського правопорушення не знаходиться в прямій залежності від факту наявності складу адміністративного правопорушення. Господарське правопорушення має свої самостійні елементи, котрі визначаються нормами господарського, в т.ч. природоохоронного законодавства. Вони можуть збігатися, а можуть і не збігатися з елементами адміністративного правопорушення.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до розрахунку розміру шкоди від 15.08.2019, який підписаний майстром лісу обх. № 1 Володимирівського лісництва Гриненко А.М., вбачається 10 незаконно зрубаних дерев діаметрами від 12 до 20 см, а відповідно до проведеного Інспекцією розрахунку обліковується 17 дерев діаметрами від 20 до 69 см. Таким чином, проведений посадовим особами відповідача розрахунок жодним чином не спростовує виявлений позивачем факт незаконного порубу дерев.

Що стосується посилання відповідача на порушення позивачем норм постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 під час здійснення заміру діаметрів пнів у кварталі 192 виділ 3 та у кварталі 194 виділ 12 Володимирівського лісництва, суд зазначає наступне.

Відповідно до змісту Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев та чагарників до припинення ступеня росту (додаток № 1 до постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008) шкода завдана навколишньому природному середовищу визначається за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до припинення росту, виходячи з діаметру дерева у корі біля шийки кореня як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. При цьому, приміткою 4 зазначених вище Такс встановлено, що замір діаметра пня, який зрізаний нижче шийки кореня (урівень із землею або утоплений у землю), здійснюється за фактичним зрізом. Таксами встановлюється залежність розміру шкоди за кожне окреме дерево, виходячи з діаметру його зрізу.

Враховуючи вищенаведене, приписи ст.ст.67, 69 Лісового кодексу України, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 та п.2.7 "Інструкції про порядок проведення ревізії лісових обходів (майстерських дільниць)", затвердженої наказом Державного комітету лісового господарства України від 08.02.2010 № 23, для визначення об`єму зрубаної деревини на ділянці (згідно вимог лісорубного квитка), при проведенні перевірки дотримання вимог лісового законодавства лісокористувачами, дозволяється проводити перелік пнів зрубаних дерев на лісосіці попородно, з подальшим їх переводом на висоту 1,3 м., а також слід проводити розмежування кількості дерев отриманих при попонному переліку (окремо по деревних породах та ступенях товщини) та кількості дерев вказаних у матеріалах відведення ділянки в рубку, оскільки лісорубний квиток дозволяє зрубати певний об`єм деревини, який може відповідати фактично зрубаному об`єму деревини на лісосіці тільки тоді, коли кількість фактично зрубаних дерев (попородно) і їх діаметри відповідають кількості дерев (попородно) і їх діаметрам вказаним у матеріалах відведення. В разі виявлення розбіжностей між кількістю фактично зрубаних дерев (за породами та ступенями товщини) та кількістю дерев (за породами та ступенями товщини) вказаних у матеріалах відведення, різницю в кількості пнів зрубаних дерев (за породами та ступенями товщини) слід вважати такими, що зрубані з порушенням встановлених вимог чинного законодавства.

Відповідно до п.2.7 "Інструкції про порядок проведення ревізії лісових обходів (майстерських дільниць)" об`єм незаконно зрубаної деревини вираховується згідно з таблицями Нормативно-довідкових матеріалів для таксації лісів України і Молдавії (видавництво: Київ, Урожай, 1987)". Визначення об`єму незаконно зрубаних дерев визначається згідно з таблицею 2.5 (Діаметр дерев на висоті ірудей в корі залежно від діаметра пня в корі, см).

Таким чином, перевід пнів незаконно зрубаних дерев на висоту 1,3 м., проводиться для визначення об`єму зрубаної деревини, а також розмежування кількості дерев отриманих при попонному переліку (окремо по деревних породах та ступенях товщини) та кількості дерев вказаних у матеріалах відведення ділянки в рубку.

Суд, перевіривши відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної вирубки та пошкодження дерев не тих порід, стану та діаметрів, зазначає, що вони здійснені Державною екологічною інспекцією у Харківській області правомірно з урахуванням діаметрів пнів незаконно зрубаних дерев у відповідності до вимог чинного законодавства у зв`язку з чим заперечення відповідача в цій частині безпідставними та необгрунтованими.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Враховуючи викладене, а також те, що під час вирішення даного спору судом встановлено факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача та встановлено наявність усіх чотирьох елементів складу господарського правопорушення, необхідних для стягнення збитків в порядку ст.1166 Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконним вирубленням та пошкодженням дерев не тих порід, стану та діаметрів у загальній сумі 875 441,66грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд, керуючись ст.129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладає на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.46, 73-74, 76-80, 129, 233, 236-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Державного підприємства "Гутянське лісове господарство" (62131, Харківська область, Богодухівський район, смт. Гути, вул. Первухінська, 49, ) на користь держави на р/р 0020613, отримувач - ГУК Харківська область/СТГ Краснокутськ, код одержувача - 37874947, Банк одержувача - Казначейство України (ел.адм.подат.), для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", символ звітності 331 в установі банку - Казначейство України (ЕАП), шкоду заподіяну державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 875 441,66грн.

Стягнути з Державного підприємства "Гутянське лісове господарство" (62131, Харківська область, Богодухівський район, смт. Гути, вул. Первухінська, 49, ) на користь Харківської обласної прокуратури (61001, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 4, ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 13 131,62грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дане рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду або через господарський суд Харківської області.

Повне рішення складено "17" вересня 2021 р.

Суддя Т.А. Лавренюк