УХВАЛА

13.09.2021Справа № 910/13126/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши клопотання Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області про розгляд справи в режимі відеоконференції в господарській справі

за позовом Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "СКІФІЯ-СОЛАР-2"

про зобов`язання виконати умови договору та вчинити дії

Представники: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

Костянтинівська сільська рада Мелітопольського району Запорізької області (далі-позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "СКІФІЯ-СОЛАР-2" (далі-відповідач), в якому просить суд зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "СКІФІЯ- СОЛАР-2" виконати умови договору про співпрацю від 23 листопада 2018 року та вчинити дії на користь Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області, а саме: здійснити заходи, спрямовані на придбання основних фондів, об`єктів соціальної інфраструктури, проведення реконструкції, капітального ремонту, закупівлі будівельних матеріалів чи інших необхідних предметів, проведення будь-яких робіт для забезпечення комфортного та повноцінного функціонування соціальних об`єктів та об`єктів інфраструктури і благоустрою, що знаходяться на території Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області та перебувають у власності громади села Костянтинівка, Мелітопольського району Запорізької області на загальну суму залишку безповоротної фінансової допомоги, що складає 660 000, 00 гривень.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про співпрацю від 23.11.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 16.09.2021. Зокрема, залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "СКІФІЯ-СОЛАР-1".

07.09.2021 через відділ автоматизованого розподілу від Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області надійшло клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку, в якому позивач просить суд провести підготовче засідання, призначене на 16.09.2021 у режимі відеоконференцзв`язку за допомогою програми «EASYCON».

Розглянувши клопотання Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Юридична особа відповідно до ст. 92 Цивільного кодексу України набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів і закону. Отже, від імені юридичної особи позовну заяву підписує повноважна посадова особа, повноваження якої ґрунтуються на установчих документах чи приписах закону.

Таким чином, право на представництво юридичної особи пов`язане з наявністю акта органу управління юридичної особи, котрим юридична особа наділяє посадову особу повноваженнями вчиняти певні юридичні дії.

Керівник підприємств та організацій, інші особи, повноваження яких визначено законодавством або установчими документами, подають господарському суду документи, що посвідчують їхнє посадове становище. Повноваження керівників юридичних осіб підтверджується:

а) документами, що посвідчують їхнє посадове чи службове становище. До таких документів відносять накази (чи інші аналогічні документи) про призначення на посаду, протоколи зборів про обрання на посаду;

б) установчими документами юридичної особи, в яких містяться повноваження посадових чи службових осіб, що беруть участь у справі як представники цих осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно ч. 3, 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19, від 22.02.2021 у справі № 908/183/20) звернув увагу на те, що за загальним правилом самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням.

При цьому в згаданих ухвалах Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Отже, вирішуючи питання наявності повноважень у особи, яка звертається від імені юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в порядку самопредставництва, суд з урахуванням вимог частини другої статті 86 ГПК України щодо оцінки вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності повинен дослідити документи, на підставі яких відповідна особа уповноважена діяти від імені органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, іншої юридичної особи незалежно від порядку її створення в порядку самопредставництва, а також перевірити наявність відповідних відомостей та документів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З поданого клопотання вбачається, що воно підписано головним спеціалістом юридичного відділу Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області Фурсовою Л.І., натомість серед документів доданих до клопотання та у матеріалах справи, відсутні докази, зокрема, наказ про призначення Фурсової Л.І. на посаду головного спеціаліста юридичного відділу Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області, відповідне положення та/або трудовий договір (контракт), які б станом на день подання клопотання до суду підтверджували посадове становище Фурсової Л.І., як головного спеціаліста юридичного відділу Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області.

При цьому, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості що Фурсової Л.І. уповноважена діяти від імені юридичної особи - Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що клопотання Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області подано без підтвердження повноважень представника позивача, а саме головного спеціаліста юридичного відділу Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області Фурсової Л.І.

Частиною 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, клопотання представника Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області Фурсової Л.І. про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку не відповідає вимогам ст. 170 Господарського процесуального кодексу України та підлягає поверненню без розгляду.

Враховуючи наведе та керуючись ст.ст. 170, 234, 235, 339 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 13.09.2021

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.