ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.09.2021м. ДніпроСправа № 904/7892/21

Суддя Загинайко Т.В., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислові ремонти" (50078, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, мкр-н Індустріальний,67/19; ідентифікаційний код 40799891)

до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо- збагачувальний комбінат"(50066, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, ідентифікаційний код 00190977)

про стягнення 2 133 090 грн. 00 коп.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Промислові ремонти" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№/21 від 09.04.2021) до відповідача - Приватного акціонерного товариства "Центральний Гірничо- збагачувальний комбінат" про:

- відстрочення сплати судового збору за подання до Господарського суду Дніпропетровської області позовної заяви до Приватного акціонерного товариство "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення заборгованості за Договором № 1676-09-10 від 29.12.2020 року до ухвалення судового рішення у справі, враховуючи скрутний матеріально-фінансовий стан, у якому опинився позивач через прострочення відповідачем виконання взятих на себе договірних зобов`язань, що підтверджується належними, допустимими письмовими доказами відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», задовольнивши це клопотання;

- стягнути з Приватного акціонерного товариство "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислові ремонти" 2 133 090 грн. 00 коп. - заборгованості за роботи, виконані відповідно до умов Договору від 29.12.2020 №1676-09-10, судовий збір за звернення до суду, а також витрат, пов`язаних з розглядом справи в суді.

Господарський суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Вирішуючи питання щодо сплати судового збору, господарський суд повинен виходити, зокрема, з такого.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", з 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 270 грн. 00 коп.

Ціна позову визначається, зокрема у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується (пункт 1 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки, при зверненні до господарського суду позивачем визначена ціна позову 2 133 090 грн. 00 коп., то позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 31 996 грн. 00 коп. (2 133 090 грн. 00 коп. х 1,5%). У той же час позивачем не додано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, що є порушенням вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, у позовній заяві позивач клопоче про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі.

В обґрунтування посилається на те, що: - відповідач у визначений Договором строк оплату виконаних нашим товариством робіт не провів у повному обсязі, внаслідок чого утворилася заборгованість в сумі 2 133 090 грн. 00 коп.; - заборгованість є досить великою для його товариства, що, в свою чергу, призвело до дестабілізації здійснення господарської діяльності на належному рівні, скрутного матеріального та фінансового становища, збиткової діяльності за підсумками роботи 2021 року; - через відсутність обігових коштів на банківських рахунках підприємства, утворилась заборгованість із виплати заробітної плати працівникам, своєчасної та повної сплати податків і зборів, а також обов`язкових платежів до бюджетів усіх рівнів; - прострочення виконання договірних зобов`язань перед контрагентами.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі (пункт 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для звільнення від такої сплати.

Більше того, наведеними вище правовими нормами Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Однак, позивач не довів його приналежність до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України "Про судовий збір" щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. Позивачем не надано доказів, які б об`єктивно підтверджували неможливість оплати позивачем судового збору.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка, зокрема викладена в постановах від 01.04.2020 по справі №910/5257/19, від 30.03.2020 по справі №910/6636/18 та від 22.04.2020 по справі №910/11025/20.

У зв`язку з наведеним, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення або розстрочення сплати судового збору.

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1-4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 7-денного строку з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: - надати докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислові ремонти" (50078, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, мкр-н Індустріальний, 67/19; ідентифікаційний код 40799891) до "Приватного акціонерного товариства "Центральний Гірничо - збагачувальний комбінат" (50066, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, ідентифікаційний код 00190977) про стягнення 2 133 090 грн. 00 коп. - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме (з доказами направлення відповідачу):

- надати докази в підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі - 31 996 грн. 00 коп.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 20.09.2021.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Загинайко