ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"07" вересня 2021 р.м. Одеса Справа № 916/1255/21

Господарський суд Одеської області у складі: суддя Волков Р.В.,

при секретарі судового засідання Чернюк С.В.,

розглянувши справу №916/1255/21

за позовом: заступника керівника Одеської обласної прокуратури (65026, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Пушкінська, будинок 3; )

в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації (65032, Одеська обл., місто Одеса, проспект Шевченка, будинок 4; )

до відповідачів:

1) Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації (65107, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Канатна, будинок 83; )

2) Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державне підприємство "Науково-дослідна виробничо-технічна агенція "Стратегія регіонального розвитку" (01025, місто Київ, вулиця Велика Житомирська, будинок 9; )

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним результатів скороченої закупівлі, визнання недійсним договору та додаткових угод;

представники сторін:

від прокуратури Ейсмонт І.С.;

від позивача не з`явився;

від відповідача-1 Мороз О.Р.;

відповідач-2 Педос О.Т.;

від третьої особи не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Одеської області в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації (далі позивач) з позовом до Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації (далі відповідач-1) та Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича (далі відповідач-2), в якому просить суд:

1) визнати незаконним та скасувати рішення уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації, яке оформлено протоколом від 25.08.2020 № 276, про визначення переможцем закупівлі Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича та ухвалення рішення про намір укласти з переможцем спрощеної процедури договір про закупівлю;

2) визнати недійсними результати спрощеної закупівлі за ідентифікатором доступу UA-2020-08-10-000288-а, які оформлені протоколом уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації від 25.08.2020 № 276 про визначення переможцем Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича та ухвалення рішення про намір укласти з переможцем спрощеної процедури договір про закупівлю;

3) визнати недійсним договір технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області, укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем;

4) визнати недійсною додаткову угоду від 24.11.2020 № 1 до договору технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту "Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району. Одеської області", укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем;

5) визнати недійсною додаткову угоду від 14.12.2020 № 1 до договору технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області, укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем.

В обґрунтування вимог вказує, що вважає рішення уповноваженої особи відповідача-1 про визначення переможцем закупівлі, викладене у протоколі від 25.08.2020 №276, прийняте за результатами спрощеної закупівлі UA-2020-08-10-000288-а, таким, що винесене із порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Ухвалою від 11.05.2021р. прийнято позовну заяву (вх.№1301/21 від 05.05.2021р.) до розгляду та відкрито провадження у справі №916/1255/21, яку ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 07.06.2021р. Запропоновано відповідачу-1 та відповідачу-2 реалізувати процесуальне право на подання відзиву.

Цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державне підприємство "Науково-дослідна виробничо-технічна агенція "Стратегія регіонального розвитку" (01025, місто Київ, вулиця Велика Житомирська, будинок 9; ). Запропоновано третій особі надати до суду пояснення з урахуванням вимог ст.168 ГПК України до 04.06.2021р.

31.05.2021р. до суду надійшов відзив відповідача-2 (вх. №14545/21).

07.06.2021р. судом отримано від прокуратури відповідь на відзив відповідача-2 (вх. №15260/21).

Протокольною ухвалою від 07.06.2021р. продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 14.07.2021р.

14.07.2021р. до суду надійшло клопотання відповідача-1 (вх. №18868/21) про відкладення розгляду справи та поновлення строку на подання відзиву.

Протокольною ухвалою від 14.07.2021р. відкладено підготовче судове засідання на 02.08.2021р.

30.07.2021р. до суду надійшов відзив відповідача-1 (вх. №20393/21), який 02.08.2021р. залучено до справи.

Протокольною ухвалою від 02.08.2021р. відкладено підготовче судове засідання на 09.08.2021р.

05.08.2021р. судом отримано клопотання заступника керівника Одеської обласної прокуратури (вх. №20974/21) про зміну назви відповідача-1, в якому прохалось змінити назву Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації на Департамент капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації.

Як вбачається з даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом юридичної особи 41485381 зазначено найменування юридичної особи - Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації.

09.08.2021р. за вх. №21119/21 до суду надійшла відповідь на відзив відповідача-1.

Протокольною ухвалою від 09.08.2021р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 25.08.2021р.

Протокольною ухвалою від 25.08.2021р. відкладено розгляд справи по суті на 02.09.2021р.

02.09.2021р. до суду надійшла заява прокуратури (вх. №23118/21) про долучення до справи документів, які надані ФОП Педос О.Т. та розміщені у системі «Прозорро» при закупівлі № UA-2020-08-10-000288-а.

02.09.2021р. до суду надійшло клопотання представника відповідача-1 (вх. №23126/21) про долучення до матеріалів справи рішення Постійно діючої Адміністративної колегії АМКУ з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №12293-/пк-пз від 22.06.2020.

02.09.2021р. розгляд справи по суті відкладено на 07.09.2021р.

07.09.2021р. оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Стислий виклад позицій та доводів сторін.

В обґрунтування позовних вимог прокуратурою зазначено наступне.

У ході вивчення інформації, яка розміщена на офіційному веб-порталі публічних закупівель «Prozorro» Одеською обласною прокуратурою встановлено, що відповідачем-1 10.08.2020 оголошено спрощену/допорогову закупівлю, а саме проведення закупівлі робіт «Здійснення технічного нагляду на об`єкті: «Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області. Коригування» з очікуваною вартістю 1 324 227,60 грн по ДК 021:2015:7152000-9 - «послуги з нагляду за виконанням будівельних робіт» (ідентифікатор закупівлі https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-10-000288-а).

Участь у допороговій закупівлі прийняло три суб`єкта господарювання:

1. Державне підприємство «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (далі - ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку») з ціновою пропозицією 583 200,00 гривень.

2. Фізична особа-підприємець Педос Олександр Трохимович (далі ФОП Педос О.Т.) з ціновою пропозицією 1 000 000,00 гривень.

3. Товариство з обмеженою відповідальністю «Технаглядбуд» з ціновою пропозицією 1 059 382,08 гривень.

За результатами проведеного електронного аукціону 25.08.2020 уповноваженою особою відповідача-1 Дібровою М.С. прийнято рішення про відхилення меншої цінової пропозиції ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» та визначення переможцем закупівлі другого учасника ФОП Педоса О.Т. з ціновою пропозицією 1 000 000,00 грн, яке оформлено протоколом від 25.08.2020 № 276.

У подальшому, між відповідачем-1 та відповідачем-2 укладено договір № 47 т/н від 11.09.2020 на суму 1 000 000,00 грн, додаткові угоди від № 1. від 14.12.2020 № 1.

Посилаючись на приписи Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон), заступник керівника Одеської обласної прокуратури вказав, що рішення уповноваженої особи відповідача-1 про визначення переможцем закупівлі, викладене у протоколі від 25.08.2020 №276, прийняте за результатами публічної спрощеної закупівлі UA-2020-08-10-000288-а, винесене із порушенням вимог Закону.

Зазначив, що переможцем спрощеної закупівлі є учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

Відповідно до тендерної документації, зазначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі робіт за ідентифікатором UА-2020-08-10-000288-а, критерієм вибору переможця є 100%-«ціна».

Звернув увагу, що найдешевшу тендерну пропозицію запропоновано ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» з ціною 583 200,00 грн, яка на 416 800,00 грн є меншою за ціну, запропоновану переможцем процедури закупівлі, проте її безпідставно відхилено оскаржуваним рішенням уповноваженої особи відповідача-1.

Вказав, що висновки уповноваженої особи відповідача-1 щодо підстав відхилення найдешевшої пропозиції, викладені у протоколі, не відповідають дійсності.

Зауважив, що в порушення вимог ст. 5, п. 1 ч. 13 ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідачем-1 незаконно та безпідставно оскаржуваним рішенням, яке оформлено протоколом, відхилено найдешевшу тендерну пропозицію ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» та визначено переможцем ФОП Педоса О.Т., пропозиція якого на 416 800,00 грн більш затратна для обласного бюджету.

У зв`язку з вищезазначеним, вважає недійсним і результати скороченої закупівлі, оформленої протоколом уповноваженої особи відповідача-1 від 25.08.2020 № 276 про визначення переможцем ФОП Педоса О.Т. та ухвалення рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем спрощеної процедури.

Вважає договір від 11.09.2020 № 47 т/н та додаткові угоди до нього такими, що мають бути визнані судом недійсними з огляду на те, що рішення уповноваженої особи відповідача-1 про визначення переможцем ФОП Педоса О.Т., оформлене протоколом від 25.08.2020 № 276, постановлено з порушенням приписів ст.ст. 1, 5, 14 Закону України «Про публічні закупівлі», ст. 15 Закону України «Про захист економічної конкуренції».

Крім того, вказав, що оспорюваний Договір про закупівлю від 11.09.2020 № 47 т/н та Додаткові угоди № 1 від 24.11.2020, № 1 від 14.12.2020, укладені за результатами проведеної закупівлі робіт (у формі спрощеної закупівлі), яка проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», підлягають визнанню недійсними відповідно до ч. 1 ст. 203 та ч. 1 ст. 215 ЦК України як такі, що суперечать цьому Закону та інтересам держави і суспільства, в тому числі через недотримання принципів максимальної економії та ефективності закупівлі за кошти обласного бюджету, а переможця спрощеної закупівлі було визначено із порушенням процедури здійснення закупівлі.

Відповідач-2 у відзиві просив суд відмовити у задоволенні позову.

Зазначив, що став переможцем спрощеної закупівлі, у зв`язку з чим між ним та відповідачем-1 у належній формі досягнуто згоди з усіх істотних умов договору, які вказані в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та укладено Договір №47т/н технічного нагляду від 11.09.2020р. з додатковими угодами від 24.11.2020 №1, від 14.12.2020 №1.

Крім того, відповідач-2 повідомив, що станом на 06.05.2021р. на об`єкті будівництва роботи не виконувались, з ФОП Педос О.Т. акти виконаних робіт не підписувались, фінансування за Договором №47т/н технічного нагляду від 11.09.2020р. не надходило.

Посилаючись на ст. 651 ЦК України, відповідач-2 вказав, що разом з відповідачем-1 дійшов згоди про розірвання Договору №47т/н технічного нагляду від 11.09.2020р., про що підписана Додаткова угода №2 від 06.05.2021р. й дана інформація оприлюднена в електронній системі закупівель (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-10-000288-a - ідентифікатор закупівлі).

Відповідач-1 у відзиві просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог та вказав наступне.

Договірна ціна розраховується за весь обсяг запропонованих робіт, до ціни тендерної пропозиції учасника мають бути надані підтверджуючі розрахунки за статтями витрат договірної ціни у відповідності до ДСТУ з урахуванням змін та доповнень: розрахунок заробітної плати; розрахунок витрат на відрядження; розрахунок інших витрат, необхідних для забезпечення виконання робіт.

Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 11.01.2014 за № 8/15-7-14 розрахунок вартості договірної ціни визначається на підставі відповідних розрахунків, виходячи з обґрунтованих трудовитрат спеціалістів технагляду та узгодженою сторонами показника вартості людино години. Примірна форма розрахунку договірної ціни надання послуг зі здійснення технічного нагляду затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 13.04.2020 року № 89. У зв`язку з тим, що фінансування здійснюється за рахунок бюджетних коштів, то розрахунок витрат на відрядження, а саме суми добових та витрати на проживання, мають розраховуватись відповідно до Постанови КМУ від 02.02.2011 № 98.

Крім цього, відповідач-1 зазначив, що учасник у складі пропозиції надає документи на інженерів, які будуть залучені до виконання робіт та уставні документи, з яких можна дійти висновку, що працівникам необхідно буде їздити у відрядження. У складі пропозиції Учасник мав надати розрахунки, відповідно до Постанови КМУ від 02.02.2011 №98. Таких розрахунків надано не було

Додатково відповідач-1 вказав, що має великий досвід співпраці з Учасниками, які демпінгували ціни під час проведення процедури закупівлі шляхом застосування електронного майданчика, а потім витребували додаткових виплат у зв`язку з «неочікуваними витратами», що призводить до сповільнення виконання робіт , а частіше за все розірвання договору.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, відповідача-1 та відповідача-2, суд встановив наступне.

Щодо підстав представництва прокуратурою інтересів Одеської обласної державної адміністрації у даній справі.

Звертаючись до суду з даною позовною заявою, прокурор мав на меті захист порушених інтересів держави, який не здійснив уповноважений орган - Одеська обласна державна адміністрація, що вбачається із наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, в тому числі, загальних інтересів суспільства та держави.

У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів держави в суді (п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону).

Згідно із п. З ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким органом, відповідно до ст. ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 1 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» в редакції, чинній станом на дату прийняття рішення уповноваженою особою Управління капітального будівництва Одеської обласної державної, виконавчу владу в областях, районах, районах Автономної Республіки Крим, у містах Києві та Севастополі здійснюють обласні, районні. Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади. Місцева державна адміністрація в межах своїх повноважень здійснює виконавчу владу на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

Отже, Одеська обласна державна адміністрація є суб`єктом владних повноважень, який здійснює виконавчу владу на території Одеської області та реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

До відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення питань, зокрема бюджету, фінансів та обліку (пункт 3 частини 1 статті 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації»).

Пунктом 4 ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», визначено, що для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право: давати згідно з чинним законодавством обов`язкові для виконання розпорядження керівникам підприємств, установ, організацій, їх філіалів та відділень незалежно від форм власності і громадянам з контрольованих питань, порушувати питання про їх відповідальність у встановленому законом порядку

Відповідно до п. 5 ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право, зокрема, звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Одеська обласна державна адміністрація, як суб`єкт владних повноважень, що здійснює виконавчу владу на території Одеської області, до основних завдань якої належить зокрема підготовка та виконання обласного бюджету (статті 2 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», статті 119 Конституції України), відповідно до пункту 5 частини 1 статті 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» має право звертатися до суду за захистом порушених прав та/або охоронюваних законом інтересів, пов`язаних зокрема з неправомірним використанням бюджетних коштів її структурним підрозділом. Отже, Одеська обласна державна адміністрація є належним позивачем у вказаному господарсько-правовому спорі.

Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 визначено, що під представництвом прокуратурою інтересів держави треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави з урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, у зв`язку із чим прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство підставу позову та зазначає, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту.

З контексту викладеного вище рішення Конституційного суду України, враховуючи положення чинного законодавства, вбачається, що прокурором прояв порушення інтересів держави визначається самостійно з урахуванням суспільного інтересу.

Ефективне використання бюджетних коштів, зокрема шляхом проведення процедур закупівель товарів, робіт та послуг у відповідності до вимог чинного законодавства становить безумовний інтерес держави, оскільки безпосередньо впливає на її соціально-економічний розвиток, забезпечення гарантій у сфері охорони здоров`я, освіти, соціального забезпечення найбільш не захищених верств населення.

У даному контексті публічні закупівлі відіграють ключову роль у забезпеченні раціонального, стійкого економічного зростання держави, як один із інструментів для створення умов до найбільш ефективного використання бюджетних коштів.

При цьому, ЄСПЛ вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 (заява № 61333/00) категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес».

Держава зацікавлена у максимальній економії бюджетних коштів та ефективності їх використання при закупівлі робіт, так само як і у дотриманні норм чинного законодавства. Додержання вимог закону при проведенні спрощеної закупівлі не може не являти суспільного інтересу, оскільки є проявом управлінської функції держави та спрямоване на забезпечення єдиного підходу до врегулювання тих чи інших правовідносин, впровадження системності та прозорості при реалізації прав громадянами і юридичними особами, принципу конституційної рівності суб`єктів господарських правовідносин.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення ЄСПЛ у справі «Ф. В. проти Франції» від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).

Водночас Європейський суд з прав людини звертав увагу на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу.

Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009 року, заява за № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Як зазначає Верховний Суд у постанові від 05.02.2019 по справі № 910/7813/18 (п. 31), в Основному Законі та ординарних законах не наведено переліку випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак визначено критерії для оцінки орієнтири та умови, коли таке представництво є можливим.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Згідно правової позиції Верховного Суду, висловленої в ухвалі від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанові від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 «нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави який, серед іншого, охоплює також досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Натомість прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Відповідна правова позиція викладена в пункті 5.6 постанови Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18.

Поряд з цим Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 по справі № 903/129/18 сформувала правову позицію, відповідно до якої сам факт не звернення до суду уповноваженого органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави та територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту таких інтересів, шляхом звернення до суду з позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави Одеською обласною прокуратурою направлено лист до Одеської обласної державної адміністрації від 29.10.2020 № 15/2/1 -216вих-20 (Т. 1; а.с. 110-112), яким повідомлено про виявлені порушення під час спрощеної закупівлі.

Листом від 20.11.2020 №9924/1/01-46/8393/2-20 (Т.1; а.с. 113) Одеська обласна державна адміністрація повідомила прокуратуру, що заходи щодо визнання в судовому порядку недійсним рішення уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та визнання недійсним договору технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н не проводились. Крім того, прокуратуру було повідомлено про звернення Одеської обласної державної адміністрації до Південного офісу Держаудитслужби щодо розгляду інформації, викладеній в листі прокуратури.

З положень п. 14 ч. 1 ст. 1, ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922 до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, належить здійснення контролю у сфері публічних закупівель у межах повноважень, визначених Конституцією та законами України, в т.ч. шляхом моніторингу процедури закупівлі.

Між тим, ураховуючи вимоги ч. 1 ст. 8 та ч. 1, 2 ст. 13 Закону спрощена закупівля в розумінні Закону це «полегшена версія» конкурентної процедури, яку може проводити лише уповноважена особа замовника.

Спрощена закупівля хоч і обов`язкова для замовників, однак у розумінні Закону не є процедурою. А згідно з частиною 1 ст. 8 Закону аудитори можуть проводити моніторинг лише процедур закупівель, які визначені у ч. 1, 2 ст. 13 Закону, до яких спрощена закупівля не відноситься.

Вищевказані обставини знаходять своє підтвердження у листі Південного офісу Держаудитслужби від 13.10.2020р. №151515-17/5234-2020 (Т. 1; а.с. 108-109), в якому прокуратуру було повідомлено, що спрощена закупівля в розумінні Закону України «Про публічні закупівлі» не відноситься до процедур закупівель та не може бути об`єктом моніторингу.

Обласна прокуратура в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 10.02.2021 листом № 15/2/1-80вих-21 (Т. 1; а.с. 114) повторно звернулася до Одеської обласної державної адміністрації щодо усунення виявлених порушень.

Листом від 17.02.2021 № 1387/5/01-46/1435/2-21 Одеська обласна державна адміністрація повідомила, що заходи щодо усунення виявлених порушень не проводилися. Фінансування відповідно до договору від 11.09.2020 № 47 т/н станом на 17.02.2021 не здійснено.

Таким чином, позивач, починаючи з 29.10.2020, не вжив заходів щодо захисту прав та інтересів держави, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації.

Так, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор в даних правовідносинах із дотриманням належної процедури, реалізуючи представницькі повноваження, виконує субсидіарну роль та замінює в судовому провадженні суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту.

Аналогічна позиція з приводу субсидіарної ролі прокурора в захисту інтересів держави в суді дотримується і Верховний Суд, який висловив її у низці постанов у справах за позовами прокурорів, зокрема у постановах від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, від 15.10.2019 у справі № 904/2820/18, від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

У рішенні ЄСПЛ від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного королівства» суд наголосив, що засіб захисту повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (пункт 77 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 від 26.05.2020).

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Одеською обласною прокуратурою повідомлено Одеську обласну державну адміністрацію про пред`явлення даного позову до суду (Т. 1; а.с. 116).

Щодо суті позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи 10.08.2020 відповідачем-1 оголошено спрощену/допорогову закупівлю, а саме проведення закупівлі робіт «Здійснення технічного нагляду на об`єкті: «Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області. Коригування» з очікуваною вартістю 1 324 227,60 грн по ДК 021:2015:7152000-9 - «послуги з нагляду за виконанням будівельних робіт» (ідентифікатор закупівлі https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-10-000288-а).

Участь у допороговій закупівлі прийняло три суб`єкта господарювання:

1. Державне підприємство «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» з ціновою пропозицією 583 200,00 грн.

2. Фізична особа-підприємець Педос Олександр Трохимович з ціновою пропозицією 1 000 000,00 грн.

3. Товариство з обмеженою відповідальністю «Технаглядбуд» з ціновою пропозицією 1 059 382,08 грн.

Згідно з протоколом уповноваженої особи відповідача-1 від 25.08.2020р. №276 вирішено: 1) визначити ФОП Педоса Олександра Трохимовича переможцем закупівлі; прийняти рішення про намір укласти договір про закупівлю із переможцем закупівлі; 3) оприлюднити повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель.

11.09.2020р. між відповідачем-1 та відповідачем-2 було укладено Договір №47т/н технічного нагляду (далі Договір), п. 1.1. якого передбачено, що замовник (відповідач-1) доручає, а виконавець (відповідач-2) бере на себе зобов`язання надавати роботи по здійсненню технічного нагляду за виконанням робіт на об`єкті: «Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області» (ДК 021:2015:7152000-9 Послуги з нагляду за виконанням будівельних робіт), який реалізується за Договором підрядних робіт №47 від 22.11.2019р., а замовник зобов`язується своєчасно прийняти та оплатити виконані роботи виконавцю.

Додатками до Договору є: Розрахунок витрат на здійснення технічного нагляду (Додаток №1); План-графік виконання робіт (Додаток №2); План фінансування робіт (Додаток №3); Протокол погодження договірної ціни (Додаток №4).

24.11.2020р. між відповідачем-1 та відповідачем-2 було укладено Додаткову угоду №1 до Договору, якою сторони внесли зміни до преамбули Договору в частині замовника, юридичних адрес і реквізитів сторін, строку надання послуг по здійсненню технічного нагляду, Додатків №2 та №3 Договору.

14.12.2020р. між відповідачем-1 та відповідачем-2 було укладено Додаткову угоду №1 до Договору, якою сторони анулювали Додаткову угоду №1 від 24.11.2020р. до Договору та внесли нові зміни до преамбули Договору в частині замовника, юридичних адрес і реквізитів сторін, строку надання послуг по здійсненню технічного нагляду, Додатків №2 та №3 Договору.

Положеннями ст. 5 Закону встановлено, що принципами здійснення закупівель є, у тому числі, добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням. Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 14 Закону, спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до ст. 30 Закону, спрощена закупівля складається з встановлених послідовних етапів.

Вимогами ч. 5 ст. 14 Закону передбачено, що оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимоги до предмета закупівлі не повинні містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Частиною 9 ст. 14 Закону унормовано, що пропозиції подаються учасниками після закінчення строку періоду уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), шляхом завантаження необхідних документів через електронну систему закупівель, що підтверджують відповідність вимогам, визначеним замовником.

Відповідно до ч. 10-12 ст. 14 Закону, розкриття пропозицій відбувається у порядку, передбаченому абзацами першим і другим ч. 1 ст. 28 Закону. Замовник розглядає на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозицію учасника, яка за результатами електронного аукціону (у разі його проведення) визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції не повинен перевищувати п`ять робочих днів з дня завершення електронного аукціону. За результатами оцінки та розгляду пропозиції замовник визначає переможця.

Переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю (п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону).

Виходячи із відмінностей між спрощеною процедурою та відкритими торгами, які вбачаються з аналізу змісту положень Закону (в редакції, чинній на момент проведення спірної закупівлі), застосування спрощеної процедури зумовлює необхідність замовнику однозначно та зрозуміло описувати умови, визначені у оголошенні, вимоги щодо предмета закупівлі, та будь-які інші вимоги стосовно змісту та форми інформації, подання учасником якої є необхідним, на думку замовника, для підтвердження відповідності учасника.

Замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо:

1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі;

2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

3) учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю;

4) якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю (у тому числі через неукладення договору з боку учасника) більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю (ч. 13 ст. 14 Закону).

Відповідно до тендерної документації, зазначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі робіт за ідентифікатором UA-2020-08-10-000288-а, критерієм вибору переможця є 100%-«ціна».

Як вбачається з матеріалів справи тендерну пропозицію, запропоновану ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» з ціною 583 200,00 грн, яка на 416 800,00 грн є меншою за ціну, запропоновану відповідачем-2, відхилено оскаржуваним рішенням уповноваженої особи відповідача-1.

Згідно з вказаним рішенням, яке оформлено протоколом від 25.08.2020р. №276, підставою для відхилення тендерної пропозиції державного підприємства зазначено ст. 13 Закону, а саме невідповідність учасника умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі.

Між тим, ст. 13 Закону України № 922 не регулює підстави для відхилення пропозиції учасника спрощеної процедури закупівлі.

З протоколу №276 від 25.08.2020р. вбачається, що за результатами проведення електронного аукціону пропозицію ДП «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» було визначено найбільш економічно вигідною. Водночас, згідно проведеного розгляду пропозиції даного учасника на відповідність її вимогам оголошення та вимогам до предмету закупівлі були виявлені порушення та недоліки.

Пунктом 9 Додатку 1 «Перелік документів, які вимагаються замовником для підтвердження відповідності пропозиції учасника умовам закупівлі (документи, які повинні бути завантажені учасником в електронну систему закупівель)» (Т. 1; а.с. 30) до оголошення про проведення спрощеної закупівлі, розміщеного від 10.08.2020, визначено, що пропозиція повинна складатися з наступних документів: зокрема, копії діючого Статуту (у останній редакції) або іншого установчого документу (для юридичних осіб) з відміткою реєстратора. У разі реєстрації або внесення змін до Статуту після 01.01.2016, Учасник повинен додатково зазначити код доступу до результатів надання адміністративних послуг у сфері державної реєстрації, за яким існує можливість переглянути електронну версію документу (ів). У разі якщо Учасник здійснює діяльність на підставі модельного статуту, надається копія рішення засновників про створення такої юридичної особи.

В оскаржуваному рішенні відповідача-1, яке оформлено протоколом від 25.08.2020 № 276, вказано, що учасник - ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» надав копію Статуту, яку затверджено січнем 2020 року, та додатково лист №531Т від 14.08.2020р. з кодом доступу та посиланням. Перевіривши достовірність наданої інформації, вказане посилання є недійсним.

У той же час, з пояснень прокуратури та матеріалів справи встановлено, що на виконання умов оголошення Державним підприємством «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку», серед інших документів учасника, було надано лист від 14.08.2020р. вих. №531-Т з кодом доступу: 4 або реєстраційний номер справи - 1_074_029580_25, який можна переглянути на офіційному сайті Міністерства юстиції України.

При введені адреси у ручному режимі відкривається доступ до вищевказаного сайту, де є можливість введення вищевказаного коду доступу, перевірки та перегляду електронної версії Статуту.

Разом з тим, не дивлячись на наявні у протоколі №276 від 25.08.2020 підстави відхилення пропозиції Державного підприємства «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку», відповідач-1 не надав до суду будь-яких доказів того, що за допомогою наданого державним підприємством коду доступу неможливо було переглядати електронну версію документів станом на час проведення закупівлі.

Таким чином, суд критично відноситься до висновків відповідача-1 про недійсність посилання та, як наслідок, - про невідповідність наданих документів умовам оголошення про закупівлю.

Іншою підставою для відхилення тендерної пропозиції ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» у протоколі від 25.08.2020 № 276 зазначено, що «Учасником надані документи та інформація щодо працівників, які будуть залучатись до роботи на об`єкті та відповідні рахунки. Згідно наданих даних у Замовника виникає низка питань та сумнів про реалізацію своїх зобов`язань Учасником закупівлі. А саме, як інженери з технічного нагляду, які працюють за сумісництвом та проживають у м. Києві, там де й головний офіс підприємства, будуть здійснювати роботи на території Одеської області кожного дня (відповідно до розрахунків). Учасник не довів свою надійність та можливість надання своїх послуг таким чином. Також виникає питання до розрахунків інженера - геодезиста, а саме, яка його робота береться до основи розрахунків на 92 дні.».

Разом з тим, з аналізу виключного переліку документів, які вимагаються замовником для підтвердження відповідності пропозиції учасника умовам закупівлі (документи, які повинні бути завантажені учасником в електронну систему закупівель), що є Додатком 1 до Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, не виявлено обов`язкової умови - проживання працівників Учасника на території Одеської області, а також визначення періоду часу роботи інженера-геодезиста.

Крім того, у відзиві відповідач-1, посилаючись на пп. 1.1. та 1.2. Додатку 2 до Оголошення, звернув увагу, що розрахунок ціни пропозиції повинен бути здійснений відповідно до листа Мінрегіонрозвитку, будівництва та ЖКГ від 11.01.2014р. №8/15-7-14 та визначений на підставі відповідних розрахунків, складених у довільній формі, виходячи з обґрунтованих трудовитрат спеціалістів технагляду та показника вартості людино-дня, у межах фінансування, передбаченого зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва.

Поряд з цим, за приписами ч. ч. 1, 3, 4 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Суд відхиляє доводи відповідача-1, які стосуються нібито неправильного розрахунку ціни пропозиції Державним підприємством «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку». Суд враховує те, що згідно з Додатком 2 до Оголошення (Т.1, а.с. 31) розрахунок ціни пропозиції мав здійснюватися у довільній формі, а також те, що відповідачем-1 не надано до матеріалів справи належних доказів помилковості розрахунку державного підприємства, пропозицію якого було відхилено.

З відзиву відповідача-1 також вбачається, що Департамент капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації має великий досвід співпраці з учасниками, які демпінгували ціни під час проведення процедури закупівлі, а потім витребували додаткових виплат. Проте, вказана позиція, на думку суду, є такою, що будується на припущеннях відповідача-1 в даних конкретних правовідносинах та не може будь-яким чином впливати на відхилення пропозиції Державного підприємства «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку».

Інших підстав для відхилення пропозиції ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» у протоколі №276 від 25.08.2020р. не вбачається.

Застосування спрощеної процедури закупівлі не надавало відповідачу-1 право, при розгляді пропозицій учасників та визначення переможця спрощеної процедури, довільно тлумачити відповідність таких пропозицій умовам та вимогам, зазначеним в Оголошенні.

Фінансування робіт, згідно Додатку № 3 до Договору, здійснюється за рахунок коштів обласного бюджету.

У порушення вимог ст. 5, п. 1 ч. 13 ст. 14 Закону відповідачем-1 незаконно та безпідставно відхилено найдешевшу тендерну пропозицію ДП «НДВТА «Стратегія регіонального розвитку» та визначено переможцем відповідача-2, пропозиція якого на 416 800,00 грн більш затратна для обласного бюджету.

Результати спрощеної закупівлі робіт з технічного нагляду за ідентифікатором UА-2020-08-10-000288-а, які оформлені протоколом №276 від 25.08.2020р., не відповідають законодавчо визначеним принципам публічних закупівель, зокрема не сприяють максимальній економії та ефективності проведеної закупівлі, фінансування у якій здійснювалось за кошти обласного бюджету.

Отже, рішення уповноваженої особи відповідача-1, яке оформлено протоколом від 25.08.2020 № 276, є таким, що суперечить положенням Закону, а тому, враховуючи ст. 16 ЦК, підлягає визнанню незаконним та скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч. 3 ст. 215 ЦК України).

Положеннями частин 1-2 ст. 216 ЦК України передбачено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі,- відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до абзацу 3 п. 2.1. постанови пленуму Вищого господарського суду України № 11 від 29.05.2013 «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними», загальні підстави і наслідки недійсності правочинів (господарських договорів) встановлені статтями 215, 216 Цивільного кодексу України, статтями 207 (статтю виключено на підставі Закону № 2275-УІІІ від 06.02.2018), 208 Господарського кодексу України. Правила, встановлені цими нормами, повинні застосовуватися господарськими судами в усіх випадках, коли правочин вчинений з порушенням загальних вимог частин першої-третьої, п`ятої статті 203 Цивільного кодексу України і не підпадає під дію інших норм, які встановлюють підстави та наслідки недійсності правочинів.

Відповідно до роз`яснень, наведених в Постанові Пленуму Верховного суду України №9 від 06.11.2009 р. "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними", під час розгляду справ про визнання угоди (правочину) недійсною господарський суд встановлює наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними та настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту угоди вимогам закону, додержання встановленої форми угоди, правоздатність сторін за угодою, у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. При цьому обставини, що мають істотне значення для вирішення спору повинні підтверджуватись сторонами належними та допустимими доказами відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України. Також відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.

Договір технічного нагляду від 11.09.2020 № 47т/н, укладено на підставі рішення уповноваженої особи відповідача-1 про визначення переможця, оформленого протоколом від 25.08.2020 № 276.

З огляду на те, що рішення уповноваженої особи відповідача-1 про визначення переможцем ФОП Педоса О.Т., оформлене протоколом від 25.08.2020 № 276, постановлено з порушенням приписів ст.ст. 1, 5, 14 Закону України «Про публічні закупівлі», ст. 15 Закону України «Про захист економічної конкуренції», та, приймаючи до уваги, що Договір укладено на підставі проведеної спрощеної закупівлі, наявні підстави також для задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору від 11.09.2020 № 47 т/н та Додаткових угод № 1 від 24.11.2020, № 2 від 14.12.2020, як похідних від вимоги про визнання незаконним та скасування рішення, оформленого протоколом.

У контексті зазначеного, Договір про закупівлю від 11.09.2020 № 47 т/н та Додаткові угоди № 1 від 24.11.2020, № 1 від 14.12.2020, укладені за результатами проведеної закупівлі робіт (у формі спрощеної закупівлі), яка проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», підлягають визнанню недійсними відповідно до ч. 1 ст. 203 та ч. 1 ст. 215 ЦК України як такі, що суперечать цьому Закону та інтересам держави і суспільства, в тому числі через недотримання принципів максимальної економії та ефективності закупівлі за кошти обласного бюджету, а переможця спрощеної закупівлі було визначено із порушенням процедури здійснення закупівлі.

Стосовно доводів відповідача-1 та відповідача-2 про фактичне розірвання Договору, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Одеською обласною прокуратурою 30.04.2021р. засобами поштового зв`язку направлено позов до Господарського суду Одеської області. В подальшому, 06.05.2021 відповідачем-1 розміщено на сайті https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-10-000288-a звіт про виконання договору про закупівлю із зазначенням його розірвання згідно із додатковою угодою від 06.05.2021 № 2 за згодою Сторін.

Вимогами ч. 2, 3 ст. 202 ГК України господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно із Постановою Пленуму Вищого Господарського суду України від 29.05.2013 №11 «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» правочин, визнаний судом недійсним, вважається таким з моменту його вчинення (ч. 1 ст. 236 ЦК України). Розірвання сторонами договору, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення в майбутньому з позовом про визнання такого договору недійсним.

Вищевказане знаходить своє відображення і в Постанові Верховного суду від 22.01.2020р. у справі №394/301/19.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 р. (заява №4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно з ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч.1 ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 9 ст. 129 ГПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Таким чином, судові витрати суд покладає на відповідача-1.

Керуючись ст.ст. 2, 73, 74, 76, 77, 86, 91, 129, 232, 233, 236, 238, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов заступника керівника Одеської обласної прокуратури (65026, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Пушкінська, будинок 3; ) в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації (65032, Одеська обл., місто Одеса, проспект Шевченка, будинок 4; ) до Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації (65107, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Канатна, будинок 83; ) та Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - Державного підприємства "Науково-дослідна виробничо-технічна агенція "Стратегія регіонального розвитку" (01025, місто Київ, вулиця Велика Житомирська, будинок 9; ), про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним результатів скороченої закупівлі, визнання недійсним договору та додаткових угод задовольнити.

2. Визнати незаконним та скасувати рішення уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації, яке оформлено протоколом від 25.08.2020 №276, про визначення переможцем закупівлі Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича та ухвалення рішення про намір укласти з переможцем спрощеної процедури договір про закупівлю.

3. Визнати недійсними результати спрощеної закупівлі за ідентифікатором доступу UA-2020-08-10-000288-а, які оформлені протоколом уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації від 25.08.2020 № 276 про визначення переможцем Фізичної особи-підприємця Педоса Олександра Трохимовича та ухвалення рішення про намір укласти з переможцем спрощеної процедури договір про закупівлю.

4. Визнати недійсним договір технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області, укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем.

5. Визнати недійсною додаткову угоду від 24.11.2020 № 1 до договору технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту "Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району. Одеської області", укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем.

6. Визнати недійсною додаткову угоду від 14.12.2020 № 1 до договору технічного нагляду від 11.09.2020 № 47 т/н по об`єкту Будівництво загальноосвітньої школи на 198 учнів в селі Садове, Арцизького району, Одеської області, укладений Управлінням капітального будівництва Одеської обласної державної адміністрації та Фізичною особою-підприємцем Педосом Олександром Трохимовичем.

7. Стягнути з Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації (65107, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Канатна, будинок 83; ) на користь Одеської обласної прокуратури (65026, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Пушкінська, будинок 3; ; р/р UA0000564 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172) 11 350,00 грн витрат зі сплати судового збору.

8. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом двадцяти днів з моменту складення повного тексту.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Вступну та резолютивну частини рішення оголошено 07 вересня 2021р. Повний текст рішення складений та підписаний 17 вересня 2021 р.

Суддя Р.В. Волков