ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2021 р. Справа № 910/4869/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Демидової А.М.

суддів: Ходаківської І.П.

Корсака В.А.

за участю секретаря судового засідання: Ващенка В.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Івченко А.А.

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства "Фірма "Соло"

на рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 (повний текст рішення складено 06.07.2021) (суддя Кирилюк Т.Ю.)

у справі № 910/4869/21 Господарського суду міста Києва

за позовом Приватного підприємства "Фірма "Соло"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гаранттрейд"

про стягнення 2 004 900,00 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

1. У березні 2021 року Приватне підприємство "Фірма "Соло" (далі - ПП "Фірма "Соло", позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гаранттрейд" (далі - ТОВ "Гаранттрейд", відповідач) про стягнення збитків у розмірі 2 004 900,00 грн, у тому числі: 1 636 000,00 грн - вартість ремонтно-відновлювальних робіт, 338 800,00 грн - упущена вигода, 30 000,00 грн - сума вартості робіт за проведення оцінки розміру завданих збитків.

2. Обґрунтовуючи позовні вимоги, ПП "Фірма "Соло" зазначило, що внаслідок проведення відповідачем за договором підряду № 17/10-2019 від 18.10.2019, укладеним між позивачем та відповідачем, неякісних робіт з реконструкції з розширенням нежитлового будинку в частині влаштування мансардового поверху для розміщення офісних приміщень, що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 4, літ. "А", позивач зазнав збитків у розмірі 2 004 900,00 грн, які складаються з вартості прямих збитків (вартості ремонтно-відновлювальних робіт) у розмірі 1 636 100,00 грн, упущеної вигоди у розмірі 338 800,00 грн, вартості робіт за проведення оцінки розміру завданих збитків у розмірі 30 000,00 грн.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

3. Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21 (суддя Кирилюк Т.Ю.) у задоволенні позову ПП "Фірма "Соло" відмовлено повністю.

4. При ухваленні зазначеного рішення місцевий господарський суд виходив з того, що позивачем не доведено факту неналежного виконання відповідачем договору № 17/10-2019 від 18.10.2019, що могло спричинити дефекти перекриття між мансардним і другим поверхом будівлі, яка розташована за адресою: Шевченківський район, вул. Велика Васильківська, 4 (літ. А), та завдати позивачу збитки. Таким чином, за висновком суду першої інстанції, позивач не довів суду наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення збитків.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

5. Не погоджуючись із вказаним рішенням, ПП "Фірма "Соло" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21 та винести нове рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача збитки в розмірі 2 004 900,00 грн та судовий збір у розмірі 30 073,50 грн за подання позовної заяви.

6. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим, винесеним з порушенням норм матеріального та процесуального права.

7. Скаржник вважає, що твердження місцевого господарського суду про те, що ПП "Фірма "Соло" не доведено факту неналежного виконання відповідачем будівельних робіт за договором підряду № 17/10-2019 від 18.10.2019, що могло завдати позивачу збитки, не відповідає дійсним обставинам справи та спростовується наданими позивачем доказами, які не досліджувались судом першої інстанції, чим порушено норми ст. 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

8. Крім того, скаржник вважає, що місцевий господарський суд безпідставно відмовив у задоволенні клопотання позивача про виклик свідка.

9. Також, на думку позивача, суд першої інстанції безпідставно застосував при винесенні рішення норму ч. 3 ст. 853 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

10. До апеляційної скарги додано клопотання про виклик свідка, адресоване Північному апеляційному господарському суду.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

11. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2021 справу № 910/4869/21 передано колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: Демидова А.М. - головуючий, Ходаківська І.П., Владимиренко С.В.

12. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.07.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/4869/21; відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПП "Фірма "Соло" на рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

13. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПП "Фірма "Соло" на рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21; розгляд апеляційної скарги призначено на 07.09.2021 о 10 год. 15 хв.; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, клопотань, заперечень - до 31.08.2021.

Позиції учасників справи.

14. ТОВ "Гаранттрейд" у визначений судом строк відзиву на апеляційну скаргу не подало, що відповідно до ч. 3 ст. 263 ГПК України не є перешкодою для апеляційного перегляду оскаржуваного рішення суду.

Явка представників сторін. Клопотання сторін.

15. У судове засідання, призначене на 07.09.2021, з`явився представник позивача (скаржника).

16. Представник відповідача у судове засідання 07.09.2021 не з`явився, хоча відповідача було належним чином повідомлено про день, час і місце розгляду апеляційної скарги ухвалою суду від 10.08.2021. Клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги, який призначено на 07.09.2021, до Північного апеляційного господарського суду не надходило.

17. Зважаючи на вищевикладене, враховуючи, що явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а неявка представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає за можливе здійснити перегляд оскаржуваного судового акта в апеляційному порядку без участі в судовому засіданні представника відповідача.

18. Щодо клопотання ПП "Фірма "Соло" про виклик в якості свідка у даній справі ОСОБА_1, який склав та підписав звіт "Про науково-дослідну роботу" (візуальний огляд, оцінка технічного стану конструкцій перекриття та незалежна оцінка розміру збитків, які виникли внаслідок неякісного здійснення будівельних робіт на об`єкті нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 4 (літ. А), і призвели до завдання майнової шкоди власнику зазначеного об`єкта з метою подальшого відшкодування цих збитків", слід зазначити таке.

19. Відповідно до ч. 1 ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

20. Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків. Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч.ч. 1, 3, 4 ст. 88 ГПК України).

21. Згідно з ч. 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

22. Отже, згідно з вимогами законодавства, виклику судом свідка для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи має передувати долучення до матеріалів справи в строк, встановлений судом для подання доказів, письмової заяви свідка, підпис якого на заяві посвідчено нотаріусом.

23. При цьому, передумовою виклику свідка для допиту є суперечливість обставин, викладених свідком у заяві, іншим доказам, або у разі наявності у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

24. Враховуючи відсутність у матеріалах даної справи будь-яких заяв вказаної як свідка особи - ОСОБА_1 , колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про відсутність правових підстав для виклику зазначеної особи для допиту як свідка, у зв`язку з чим клопотання позивача про виклик свідка не підлягає задоволенню.

25. Представник позивача (скаржника) у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги ПП "Фірма "Соло" підтримав і просив суд її задовольнити.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

26. Між ПП "Фірма "Соло" (Замовник) та ТОВ "Гаранттрейд" (Підрядник) укладено договір підряду № 17/10-2019 від 18.10.2019 (далі - Договір), за умовами якого Підрядник зобов`язався власними силами та засобами, на свій ризик, якісно виконати на об`єкті роботи, передбачені даним Договором відповідно до проектно-кошторисної документації, ДБН за завданням Замовника з використанням матеріалів Підрядника, а Замовник зобов`язався вчасно прийняти та оплатити виконану Підрядником роботу (п. 1.1 Договору).

27. Відповідно до розділу Договору "Визначення" роботи - реконструкція з розширенням нежитлового будинку (літ. А) в частині влаштування мансардного поверху для розміщення офісних приміщень; об`єкт - нежитловий будинок за адресою: Шевченківський район, вул. Велика Васильківська (Червоноармійська), 4 (літ. А); ДБН - державні будівельні норми.

28. Згідно з п. 5.1 Договору Підрядник зобов`язаний якісно власними силами та засобами виконати всі роботи в обсязі й у строки, передбачені даним Договором і додатковими угодами до нього; здати роботи Замовникові в стані, що відповідає умовам Договору та ДБН.

29. Пунктом 7.2 Договору встановлено, що Замовник приймає виконані належним чином Підрядником роботи, шляхом підписання актів виконаних робіт (надалі - акта), які є підставою для розрахунків за фактично виконані роботи.

30. У разі виявлення Замовником будівництва невідповідності обсягів чи вартості виконаних робіт, зазначених в актах та довідках Ф № КБ-3, до фактичних обсягів виконаних робіт чи вартості виконаних робіт, що встановлена Договором, а також в разі виявлення дефектів чи будь-яких інших недоліків виконаних робіт сторони зобов`язуються протягом трьох робочих днів оформити акти та довідки Ф № КБ-3 згідно з належним чином фактично виконаними обсягами робіт. В цьому разі надані акти та довідки Ф № КБ-3 не підписуються до підписання сторонами відповідного дефектного акта або внесення відповідних змін (зняття об`ємів та вартості неякісно виконаних робіт) до актів та довідок Ф № КБ-3 (викладення в новій редакції). Дефектний акт має містити інформацію про недоліки та дефекти, виявлені в роботах, причини їх виникнення, порядок їх усунення та строки на їх усунення Підрядником (п.п. 7.5-7.6 Договору).

31. Згідно з п.п. 8.1-8.3 Договору Підрядник зобов`язаний за власний рахунок усунути дефекти, які виникли протягом гарантійного строку. Гарантійний строк на виконані Підрядником роботи встановлюється тривалістю один рік від дня підписання позивачем акта здачі-приймання робіт. Наявність недоліків і строки їх усунення фіксуються двостороннім актом Підрядника й Замовника (дефектний акт). Акт складається при участі обох сторін. Усунення недоліків здійснюється Підрядником за свій рахунок не пізніше, ніж за 10 робочих днів після повідомлення Замовника.

32. В якості доказів виконання відповідачем робіт за Договором сторони надали суду довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) за березень 2020 року, травень 2020 року, червень 2020 року, акти приймання виконаних будівельних робіт № 1 за березень 2020 року, № 1 за травень 2020 року, № 1 за червень 2020 року та акти надання послуг № 39 від 22.05.2020, № 41 від 30.06.2020. Дані документи підписані сторонами без зауважень та заперечень.

33. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що нежитловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська (Червоноармійська), 4 (літ. А) він надав в оренду Міжнародному комітету Червоного Хреста.

34. На початку жовтня 2020 року представники Міжнародного комітету Червоного Хреста звернулись в усній формі до ПП "Фірма "Соло" як орендодавця спірного нежитлового будинку зі скаргою з приводу складностей в експлуатації мансардового поверху у зв`язку з вібрацією підлоги.

35. Через це, у другій половині жовтня 2020 року між керівником відповідача, керівником позивача та представниками Міжнародного комітету Червоного Хреста було проведено ряд зустрічей, на яких відповідачу повідомили про проблеми з експлуатації мансардового поверху. Відповідач зобов`язався усунути недоліки в роботі, які були зроблені при реконструкції мансардового поверху, але взяті на себе зобов`язання не виконав.

36. В обґрунтування позовних вимог позивач додав до позовної заяви лист Міжнародного комітету Червоного Хреста № KYI 20/02594 від 11.11.2020, акт № 1 від 12.11.2020 перевірки технічного стану перекриття між мансардним і другим поверхами будівлі, яка розташована за адресою: м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 4 (літ. А), та звіт від 22.12.2020 про науково-дослідну роботу.

37. Так, у листі № KYI 20/02594 від 11.11.2020 Міжнародний комітет Червоного Хреста зазначив, що під час ремонтних робіт, а саме після того, як стеля 2 поверху була розібрана для підсилення конструкції, були виявлені: дерев`яні балки конструкції (нові), що не є закріпленими; дерев`яні балки конструкції (нові), що мають тріщини; дерев`яні балки конструкції (нові), вражені грибком; між поверхами використана гідроізоляція, замість пароізоляції, що створює парниковий ефект і конденсує вологу, яка сприяє розвитку грибка. У зв`язку з цим, Міжнародний комітет Червоного Хреста просив позивача усунути недоліки в експлуатації мансардного поверху в будівлі по вул. Велика Васильківська, 4 літ. А, орендованого Міжнародним комітетом Червоного Хреста (договір № 01/10/2020 від 01.10.2020), а також перевірити перекриття по всьому периметру 2 поверху будівлі та мансардного поверху на наявність слідів грибка, яким чином зафіксовані, та відповідності типу ізоляції, шляхом часткового відкриття стелі (декілька сегментів в кожній кімнаті).

38. Згідно з актом № 1 від 12.11.2020 перевірки технічного стану перекриття між мансардним і другим поверхами будівлі, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 4 (літ. А), встановлено, що внаслідок порушення відповідачем діючих в Україні норм будівельних робіт і неякісного виконання цих робіт при проведенні реконструкції мансардного поверху в будівлі, яка розташована за адресою: м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 4, літера "А", експлуатація перекриття між мансардним та другим поверхами неможлива, оскільки виникли дефекти та пошкодження в будівельних конструкціях; виявлені дефекти унеможливлюють експлуатацію офісних приміщень площею 229,4 кв.м (група приміщень 1) на мансардному поверсі вказаної будівлі у зв`язку із негативним впливом та вимагають проведення термінових заходів для усунення цих дефектів.

39. Акт № 1 від 12.11.2020 підписаний представниками позивача та Державного підприємства "Науково-дослідний інститут будівельного виробництва". Водночас в акті зазначено, що представники відповідача та Міжнародного комітету Червоного Хреста відмовились від його підписання.

40. Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що представники відповідача та Міжнародного комітету Червоного Хреста вказаний акт не підписували, оскільки їх ніхто на огляд не викликав, про його проведення вони не знали. Інформація, зазначена в акті, що представник відповідача відмовився його підписувати, не відповідає дійсності. Крім того, в склад комісії не було запрошено представника організації, яка розробляла проект та здійснювала авторський нагляд під час будівельних робіт. Отже, оскільки акт № 1 від 12.11.2020 не підписаний усіма учасниками, дані, наведені в ньому, не можуть вважатись вірними та встановленими.

41. Згідно зі звітом від 22.12.2020 про науково-дослідну роботу "Візуальний огляд, оцінка технічного стану конструкцій перекриття та незалежна оцінка розміру збитків, які виникли внаслідок неякісного здійснення будівельних робіт на об`єкті нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 4 (літ. А), і призвели до завдання майнової шкоди власнику зазначеного об`єкта з метою подальшого відшкодування цих збитків", складеним Державним підприємством "Науково-дослідний інститут будівельного виробництва" на замовлення ПП "Фірма "Соло", загальна вартість збитків, завданих позивачу - власнику пошкодженого нерухомого майна - нежилого будинку, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 4 (літ. А), в тому числі групи приміщень 1: мансардового поверху площею 229,4 кв.м та другого поверху площею 208,1 кв.м, станом на 20.12.2020 становить (без врахування ПДВ): 1 974 900,00 грн, у тому числі: вартість прямих збитків, що підлягають відшкодуванню (вартість ремонтно-відновлювальних робіт групи приміщень 1: площею 229,4 кв.м на мансардовому поверсі та площею 208,1 кв.м на другому поверсі, включаючи перекриття між мансардовим і другим поверхами) - 1 636 100 грн, вартість упущеної вигоди - 338 800 грн.

42. Крім того, у матеріалах справи містяться копія дефектного акта від 01.12.2020 на ремонтно-відновлювальні роботи групи приміщень 1: мансардовий поверх площею 229,4 кв.м та другий поверх площею 208,1 кв.м (включаючи перекриття між мансардовим і другим поверхами та конструкції мансардового поверху), в будівлі, розташованій за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 4 (літ. А), складеного завідувачем сектору експериментального проектування ОСОБА_1 та затвердженого директором ПП "Фірма "Соло" (т. 1, а.с. 140-141), а також копія дефектного акта, затвердженого 22.12.2020 експертом Державного підприємства "Науково-дослідний інститут будівельного виробництва" ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 48).

43. Також, ПП "Фірма "Соло" надано до матеріалів справи копію претензії позивача вих. № 4 від 04.03.2021, адресованої ТОВ "Гаранттрейд", що надіслана відповідачу 04.03.2021, в якій позивач вимагав протягом семи календарних днів від дня пред`явлення даної вимоги відшкодувати ПП "Фірма "Соло" завдані збитки в розмірі 2 369 880,00 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

44. За змістом ст.ст. 11, 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Зобов`язання виникає, зокрема, з договорів.

45. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

46. У ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу (далі - ГК України) зазначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

47. Згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

48. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

49. За своєю правовою природою укладений між сторонами Договір є договором будівельного підряду, а відтак між сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання глави 61 ЦК України.

50. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

51. Згідно зі ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

52. Згідно зі ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

53. Статтею 858 ЦК України передбачено, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором (ч. 1).

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (ч. 2).

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків (ч. 3).

54. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

55. Згідно з ч. 3 ст. 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

56. Підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду (ч. 1 ст. 884 ЦК україни).

57. Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

58. Згідно з ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

59. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

60. Відповідно до ст.ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

61. Згідно зі ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

62. Як вірно зазначив суд першої інстанції, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку відступів від умов договору негайно про них заявити законом і Договором покладений саме на позивача, який без будь-якого посилання на недоліки у виконаній роботі підписав довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за березень, травень, червень 2020 року, акти приймання виконаних будівельних робіт № 1 за березень 2020 року, № 1 за травень 2020 року, № 1 за червень 2020 року та акти надання послуг № 39 від 22.05.2020, № 41 від 30.06.2020.

63. Водночас, як встановлено місцевим господарським судом та свідчать матеріали справи, жодних доказів негайного повідомлення відповідача про виявлені недоліки, як це передбачено ст. 853 ЦК України, та виклику останнього для проведення перевірки перекриття мансардного поверху будівлі матеріали справи не містять, участь у такій перевірці та складенні акта № 1 від 12.11.2020 відповідачем повністю заперечується.

64. Крім того, як уже було зазначено, за умовами п.п. 7.5, 8.1-8.3 Договору, у разі виявлення Замовником будівництва невідповідності обсягів чи вартості виконаних робіт, зазначених в актах та довідках Ф № КБ-3, до фактичних обсягів виконаних робіт чи вартості виконаних робіт, а також у разі виявлення дефектів чи будь-яких інших недоліків виконаних робіт, сторони підписують дефектний акт або вносять відповідні зміни (зняття об`ємів та вартості неякісно виконаних робіт) до актів виконаних робіт та довідок Ф № КБ-3 (викладення в новій редакції).

Підрядник зобов`язаний за власний рахунок усунути дефекти, які виникли протягом гарантійного строку.

Гарантійний строк на виконані Підрядником роботи встановлюється тривалістю один рік від дня підписання позивачем акта здачі-приймання робіт.

Наявність недоліків і строки їх усунення фіксуються двостороннім актом Підрядника й Замовника (дефектний акт). Акт складається при участі обох сторін. Усунення недоліків здійснюється Підрядником за свій рахунок не пізніше, ніж за 10 робочих днів після повідомлення Замовника.

65. Проте двосторонній акт Підрядника й Замовника (дефектний акт) у матеріалах справи відсутній, як і докази залучення відповідача для складання відповідного дефектного акта.

66. При цьому, суд першої інстанції встановив, що відповідно до пояснень представників сторін такий дефектний акт сторонами не складався.

67. Щодо наявних у матеріалах справи (т. 1, а.с. 48, 140-141) дефектних актів, колегія суддів апеляційної інстанції наголошує, що вони не є двосторонніми дефектними актами Підрядника й Замовника у розумінні п.п. 7.5, 8.3 Договору, оскільки складені без участі відповідача.

68. За таких обставин, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку, що позивачем не дотримано порядку виявлення та фіксації недоліків робіт.

69. Крім того, судом першої інстанції слушно враховано, що наданим позивачем звітом про науково-дослідну роботу від 22.12.2020, який складено Державним підприємством "Науково-дослідний інститут будівельного виробництва", не встановлено взаємозв`язку виконаних відповідачем робіт за Договором із зазначеними позивачем дефектами перекриття між мансардним і другим поверхами будівлі, яка розташована за адресою: Шевченківський район, вулиця Велика Васильківська, 4 (літера А).

70. Так, як встановлено місцевим господарським судом та вбачається з матеріалів справи, твердження позивача, викладені в десятому абзаці третьої сторінки, другому абзаці четвертої сторінки позовної заяви, про те, що при проведенні будівельно-монтажних робіт по організації та реконструкції дерев`яного перекриття відповідачем (тобто ТОВ "Гаранттрейд") було порушено проектні та будівельні норми, не підтверджується звітом про науково-дослідну роботу від 22.12.2020, оскільки звіт не містить посилань, що роботи виконувались саме відповідачем.

71. Натомість зі звіту від 22.12.2020 вбачається, що для проведення дослідної роботи експерту Державного підприємства "Науково-дослідний інститут будівельного виробництва" не було надано жодних документів, пов`язаних з виконанням договору № 17/10-2019 від 18.10.2019, у тому числі актів виконаних робіт та проектно-кошторисної документації, що, як обґрунтовано вказав суд першої інстанції, свідчить про неможливість встановлення звітом про науково-дослідну роботу від 22.12.2020 недотримання відповідачем будівельних норм та стандартів при виконанні Договору.

72. До того ж, місцевий господарський суд слушно врахував ту обставину, що до початку проведення науково-дослідної роботи позивачем для проведення будівельно-монтажних робіт перекриття мансардного поверху будівлі, яка розташована за адресою вулиця: Велика Васильківська, 4 (літера А), було залучено іншу підрядну організацію - Товариство з обмеженою відповідальністю "Білдінг Еволюшн", що підтверджується договором підряду № 5797 від 04.11.2020 та поясненнями представника позивача у судовому засіданні в першій інстанції.

73. Відповідно до ст. 16 ЦК України та ст. 20 ГК України держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом відшкодування збитків.

74. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

75. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ст. 614 ЦК України).

76. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

77. Згідно зі ст.ст. 216-218 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання. Господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими, зокрема, потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції. Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

78. Учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною (ст. 224 ГК України).

79. При цьому, за змістом ст. 225 ГК України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Законом щодо окремих видів господарських зобов`язань може бути встановлено обмежену відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань.

При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.

80. Для застосування такої відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Така правова позиція Верховного Суду викладена, зокрема, в постанові від 29.06.2021 у справі № 910/11287/16.

81. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

82. При цьому, на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Натомість, вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

83. Відповідно до ч. 3 ст. 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.

84. Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи.

85. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто, коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Близький за змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.

86. Отже, істинність твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема, в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягає доведенню позивачем перед судом.

87. У даній справі позивач просив суд стягнути з відповідача збитки, які спричинені неналежним виконанням відповідачем підрядних робіт за Договором і складаються з вартості відновлювально-ремонтних робіт, упущеної вигоди та вартості робіт з проведення оцінки розміру завданих збитків.

88. Отже, як правильно вказав суд першої інстанції, при вирішенні даного спору на позивача покладається обов`язок довести розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, факт порушення відповідачем його обов`язку та причинний зв`язок між цим порушенням і збитками.

89. На підставі встановлених обставин, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами факту неналежного виконання відповідачем Договору, що могло спричинити дефекти перекриття між мансардним і другим поверхами будівлі, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 4, літ. "А", та завдати позивачу збитки.

90. Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем не доведено суду наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення збитків.

91. З огляду на відсутність усіх елементів складу цивільного правопорушення, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про відсутність правових підстав для застосування до відповідача такого заходу відповідальності як відшкодування збитків.

92. За таких обставин, суд першої інстанції правомірно відмовив у задоволенні позовної вимоги про стягнення збитків.

93. Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

94. У рішенні у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

95. Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України" та від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України" п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім цього, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

96. З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених місцевим та апеляційним господарськими судами, доводи скаржника про порушення місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при ухваленні оскаржуваного рішення у даній справі не знайшли свого підтвердження.

97. У даній справі скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

98. За таких обставин, підстави для задоволення апеляційної скарги ПП "Фірма "Соло" відсутні.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

99. Згідно зі ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

100. З огляду на викладені обставини, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, і підстав для його скасування чи зміни не вбачається.

101. Оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, відхилені колегією суддів апеляційної інстанції як такі, що є необґрунтованими та не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

Судові витрати.

102. У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги судові витрати за розгляд апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Фірма "Соло" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі № 910/4869/21 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Матеріали даної справи повернути до місцевого господарського суду.

5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст постанови складено та підписано 14.09.2021.

(у зв`язку з перебуванням суддів Демидової А.М. - головуючого, Ходаківської І.П. 13.09.2021 у відпустці, повний текст постанови складено та підписано у перший робочий день після виходу суддів Демидової А.М. - головуючого, Ходаківської І.П. з відпустки - 14.09.2021)

Головуючий суддя А.М. Демидова

Судді І.П. Ходаківська

В.А. Корсак