СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"15" вересня 2021 р. Справа № 917/995/15

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Пуль О.А., суддя Білоусова Я.О., суддя Тарасова І.В.;

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк Укргазбанк (вх.№2458Х/2) на ухвалу господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у справі №917/995/15 (повний текст ухвали складено суддею Киричуком О.А. (без зазначення дати її складення) у приміщенні господарського суду Полтавської області) за результатами розгляду заяви (вх.№6461 від 14.06.2021) приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Гречин Наталії Володимирівни про затвердження мирової угоди в процесі виконання рішення суду від 11.09.2015 у справі № 917/995/15

за позовом першого заступника прокурора Полтавської області, м.Полтава, в інтересах держави в особі: Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк", м.Київ, Міністерства фінансів України, м. Київ,

до Публічного акціонерного товариства "Полтавський дослідний механічний завод", м.Полтава,

про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у справі №917/995/15 відмовлено у відкритті провадження за заявою приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Гречин Наталії Володимирівни про затвердження мирової угоди №3 від 14.04.2020 у процесі виконання рішення суду від 11.09.2015 у справі №917/995/15.

ПАТ АБ Укргазбанк з ухвалою суду першої інстанції не погодилося та звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм чинного законодавства, просить скасувати ухвалу господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у даній справі, а справу направити до суду першої інстанції для розгляду справи по суті. Стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір, сплачений при подачі апеляційної скарги.

Одночасно апелянт просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали суду. В обґрунтування клопотання зазначає, що копія ухвали господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 отримана банком 05.07.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, у зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження на підставі ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2021 сформовано колегію Східного апеляційного господарського суду у складі: Пуль О.А.- головуючий суддя, судді Білоусової Я.О., судді Тарасової І.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк Укргазбанк залишено без руху. Встановлено заявнику апеляційної скарги десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги. Роз`яснено, що наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 260 Господарського процесуального кодексу України.

Копія ухвали Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 у справі №917/995/15 про залишення апеляційної скарги без руху вручена Полтавській обласній дирекції АБ "Укргазбанк" - та ПАТ Акціонерний Банк Укргазбанк- 20.08.2021, про що свідчать наявні у матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

13.09.2021 до суду надійшло клопотання (вх.№10624) про продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги відповідно до ухвали Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021. В обґрунтування причин невиконання вимог ухвали Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 у встановлений строк заявник зазначає, що виконавець головний юрист Полтавської обласної дирекції АБ "Укргазбанк" Корнієнко Н.Ю. у період з 25.08.2021 до 07.09.2021 перебувала у щорічній оплачуваній відпустці, у зв`язку з чим пропущено строк на усунення недоліків.

До вказаного клопотання заявником надано примірник апеляційної скарги, підписаний представником АБ «Укргазбанк» Корнієнко Н.Ю., витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 18.08.2021 щодо відомостей про самопредставництво юридичної особи; копію наказу №639-В від 16.08.2021 про надання частини щорічної основної відпустки строком на 14 календарних днів з 25.08.2021 по 07.09.2021 головному юристу Полтавської обласної дирекції АБ «Укргазбанк» Корнієнко Н.Ю., описи вкладення у цінний лист з фіскальними та службовими чеками як доказ направлення апеляційної скарги на адресу Полтавської обласної прокуратури та ПАТ «Полтавський дослідний механічний завод».

Розглянувши клопотання (вх.№10624) АТ «Укргазбанк» про продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до частин 1 та 2 ст.119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною четвертою цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту вищенаведених норм також убачається, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд також не може продовжити строк понад встановлений Господарським процесуальним кодексом України строк.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, тобто закріплено крайній строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може бути продовжений судом.

Отже, наданий апеляційним судом ухвалою від 16.08.2021 десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги не може бути продовжений, що, відповідно, унеможливлює задоволення клопотання про надання строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №910/10965/17, від 03.12.2018 у справі №904/5995/16, від 25.03.2019 у справі №910/6924/18.

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення закріплені Конституцією України серед основних засад судочинства (пункт 8 частини першої статті 129 Конституції України).

У процедурі оскарження судових рішень першої інстанції процесуальним законом встановлено виправдані обмеження, спрямовані на забезпечення оперативності господарського процесу, попередження виникнення правових колізій та дотримання принципу юридичної визначеності, що є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у справі регламентовано відповідним процесуальним законом - Господарським процесуальним кодексом України, відповідно до частини першої статті 254 якого учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

З огляду на приписи статті 254 Господарського процесуального кодексу України реалізація особою права на апеляційне оскарження рішення (ухвали, постанови) суду першої інстанції здійснюється шляхом подання апеляційної скарги, вимоги до форми та змісту якої встановлені статтею 258 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 258 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік обов`язкових додатків до апеляційної скарги, серед яких зазначено докази сплати судового збору.

Звертаючись 15.07.2021 з апеляційною скаргою (вх.№2458П/2), на підтвердження сплати судового збору за подання апеляційної скарги скаржником надано платіжне доручення №6454-7 від 02.03.2021 про сплату судового збору у розмірі 2270,00 грн.

В ухвалі від 16.08.2021 про залишення апеляційної скарги без руху судом з приводу наданого апелянтом платіжного доручення №6454-7 від 02.03.2021 зазначено таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України Про судовий збір.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір ставку судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду встановлено в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна скарга подається до суду).

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" у 2021 році з 1 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 2270,00 грн.

Відповідно до частин 1, 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постановою Правління Національного банку України №22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною у додатку 3 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені у додатку 9 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 3, 9 до Інструкції убачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.7 Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу". Банк перевіряє заповнення цього реквізиту на відповідність вимогам, викладеним у цій главі, лише за зовнішніми ознаками.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна скарга та дата судового акта, що оскаржується (аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 02.03.2018 у справі №910/19309/16, від 29.03.2018 у справі №907/892/15, від 16.04.2018 у справі №910/18289/16).

Водночас, звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у даній справі (зареєстрована господарським судом Полтавської області 26.07.2021 вх.№417), скаржник додав платіжне доручення від 02.03.2021 №6454-7 на суму 2270,00 грн судового збору.

Тобто, при перевірці зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України за платіжним дорученням від 02.03.2021 №6454-7 судом встановлено, що дата сплати та дата зарахування судового збору (02.03.2021) за подання апеляційної скарги на ухвалу суду від 29.06.2021 передує даті винесення оскаржуваного судового рішення, а, отже, не може вважатися належним доказом сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у справі №917/995/15.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 31.05.2018 у справі №922/496/17 та у постанові від 16.01.2019 у справі №905/1057/18.

При цьому безпосередньо у розділі "Призначення платежу" цього платіжного доручення зазначено: "Суд.збір за розг. Схід.апел.госп.судом апел. скарг. АБ Укргазбанк на ухв.суду перш.інстанції п.2.7-оплата-СЛУЖ №4705 від 24.02.2021".

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

З огляду на зазначене, платіжне доручення №6454-7 від 02.03.2021 не може бути прийняте судом у розумінні статті 77 Господарського процесуального кодексу України як належний доказ сплати судового збору, оскільки не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та дату прийняття судового акта, що оскаржується, з огляду на що, з останньої не убачається, яка саме апеляційна скарга оплачується судовим збором.

З урахуванням викладеного, суд в ухвалі Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 дійшов висновку, що заявником апеляційної скарги не виконано вимоги пункту 2 частини 3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України, та заявнику надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Надаючи до клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків примірник апеляційної скарги (вх.№10631 від 13.09.2021), у додатках зазначено про надання платіжного доручення про сплату судового збору, однак платіжне доручення, яке зазначено у додатку скарги, відсутнє, про що працівниками Східного апеляційного господарського суду складено відповідний акт від 13.09.2021.

Також колегією суддів встановлено, що заявником не виконано вимоги ухвали Східного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 про залишення апеляційної скарги без руху, а саме: не надано належні докази надіслання апеляційної скарги з додатками з описом вкладення усім учасникам справи, зокрема, Міністерству фінансів України та Приватному виконавцю виконавчого округу Полтавської області Гречин Наталії Володимирівни, заява якої є предметом розгляду у даному провадженні.

За змістом частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Положеннями статей 174, 260 Господарскього процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення апеляційної скарги без руху для забезпечення скаржнику можливості у встановлений судом строк усунути недоліки апеляційної скарги, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом апеляційної інстанції до розгляду.

Як було зазначено, апеляційним господарським судом у порядку частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено скаржнику строк на усунення недоліків апеляційної скарги у десятиденний строк з дня вручення йому копії ухвали суду від 16.08.2021, та пунктом 3 резолютивної частини цієї ухвали визначено негативний процесуальний наслідок для скаржника у разі не усунення ним недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк (неподання суду доказів сплати судового збору у порядку та розмірі, визначеному судом, та належних доказів надіслання апеляційної скарги з додатками з описом вкладення усім учасникам справи).

Згідно з частиною 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до частини 6 ст.260 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки заявником апеляційної скарги у строк, встановлений відповідно до закону судом, не надано доказів усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.119, 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити Публічному акціонерному товариству Акціонерного Банку Укргазбанк у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерного Банку Укргазбанк на ухвалу господарського суду Полтавської області від 29.06.2021 у справі №917/995/15 повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Порядок і строки її оскарження передбачено ст.286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: копія апеляційної скарги з додатками на 9 аркушах та поштовий конверт.

Головуючий суддя О.А. Пуль

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя І.В. Тарасова