ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

31.08.2021 Справа № 905/1965/19 (905/765/21)

Господарський суд Донецької області у складі судді Зекунова Е.В., при секретарі судового засідання Бутенко П.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом Національного банку України до Акціонерного товариства «К.Енерго», за участю третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення збитків,-

За участю представників сторін:

від позивача - Перевертун В.Г. (самопредставництво);

від відповідача - не з`явився;

від третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору не з`явились;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Національний банк України звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до Акціонерного товариства К.Енерго про стягнення збитків.

Обґрунтовуючи позовні вимог позивач, просить стягнути з відповідача збитки, завдані внаслідок пожежі, у розмірі 1 302 932, 74 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 19.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 905/1965/19 (905/765/21) за правилами загального позовного провадження; судове засідання призначено на 23.06.2021 року.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 23.06.2021 задоволено клопотання Національного банку України про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача. Залучено до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради та Приватне акціонерне товариство ДТЕК Київські електромережі. Підготовче засідання відкладено на 15.07.2021 року.

29.06.2021 на електронну пошту Господарського суду Донецької області від представника позивача надійшла заява про долучення доказів до матеріалів справи.

15.07.2021 на електронну пошту Господарського суду Донецької області від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 15.07.2021 продовжено строк розгляду справи №905/1965/19 (905/765/21) на стадії підготовчого провадження на тридцять днів до 17.08.2021 року; підготовче засідання призначено на 04.08.2021 року.

29.07.2021 до канцелярії Господарського суду Донецької області від Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські електромережі надійшли пояснення по справі.

03.08.2021 до канцелярії Господарського суду Донецької області від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

04.08.2021 до канцелярії Господарського суду Донецької області від позивача надійшли пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 04.08.2021 закрито підготовче провадження у справі №905/1965/19 (905/765/21) та призначено розгляд справи по суті на 31.08.2021 року.

09.08.2021 до канцелярії Господарського суду Донецької області від Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради надійшли пояснення по справі.

У судове засідання 31.08.2021 з`явився представник позивача. Представник відповідача та представники третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача в судове засідання не з`явились; про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Статтями 42 та 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прийняття участі у судовому засіданні є правом сторони. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З огляду на вищевикладене, господарський суд розглядає справу в порядку ст.ст.80, 178 ГПК України за наявними в ній матеріалами.

Згідно ст. 222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, господарський суд,

ВСТАНОВИВ

За даними витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань за кодом ЄДРОПОУ 00131305 встановлено зміну найменування підприємства відповідача, яким на теперішній час є Акціонерне товариство "К.ЕНЕРГО". Відтак, зміна найменування юридичної особи не має наслідком процесуальну дію, передбачену ст.52 Господарського процесуального кодексу України, але враховується у подальшому.

Національний банк України (далі Національний банк) є власником адміністративної будівлі (літ. К та К) за адресою м. Київ, вул.. Інститутська, буд. 9, корп. 2, загальною площею 10 916,8 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000.

Вказана адміністративна будівля забезпечується електричною енергією через РП-12 (розподільчий пункт), розташованому в будівлі Національного банку за адресою: м. Київ, вул. Інститутська, 9, корп. 2.

Згідно Акту розмежування від 05.07.1999 балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, укладеного між Національним банком та ПККМ «КИЇВЕНЕРГО» встановлено балансову приналежність електромереж, а саме за ПККМ «КИЇВЕНЕРГО» - РП-12 (РУ-10кВ (распределительное устройство), трансформатори Т-1, Т-2), а за Національним банком РУ-0,4кВ РП-12, ГРЩ1, ГРЩ2, ГРЩ-3 адмінбуд. по вул. Інститутська, 9. Визначено, що ПККМ «КИЇВЕНЕРГО» несе відповідальність за технічну експлуатацію РУ-10кВ, трансформатори Т-1, Т-2 РП-12, а Національний банк за технічну експлуатацію РУ-0,4кВ РП-12, ГРЩ1, ГРЩ2, ГРЩ-3, внутрішніх ел.мереж та обладнання адмінбуд. по вул. Інститутська, 9.

Відповідно до Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеного між КМДА та АЕК «КИЇВЕНЕРГО», майно енергетичного комплексу м. Києва було передано останньому у володіння та користування.

В подальшому, згідно Актів розмежування від 16.04.2004 балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, укладених між Національним банком та АЕК «КИЇВЕНЕРГО», які є додатками до договору від 16.04.2004 №30003108, встановлено балансову приналежність електромереж, а саме за АЕК «КИЇВЕНЕРГО» - РП-12 (РУ-10кВ, трансформатори Т-1, Т-2), а за Національним банком РУ-0,4кВ РП-12, ГРЩ корп. 1, ГРЩ1, ГРЩ2, ГРЩ-3 корп. 2, шафи 0,4кВ авт. гаражу опалення адмінбудинків по вул. Інститутська, 9, м. Київ.

Визначено, що АЕК «КИЇВЕНЕРГО» несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію електрообладнання, що перебуває на її балансі: РУ-10кВ, трансформатори Т-1, Т-2 РП-12, а Національний банк за технічну експлуатацію РУ-0,4кВ РП-12, ГРЩ корп. 1, ГРЩ1, ГРЩ2, ГРЩ-3 корп.2, ввідних розподільчих шаф опалення, авто гаражу адмінбудиків по вул. Інститутська, 9.

Протягом 2018 року електропостачання Національного банку України за адресою м. Київ вул. Інститутська, 9 здійснювалось згідно договору № 3003108-Т118/К-8432 від 02.01.2018 укладеного з ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Згідно п. 1.6 укладеного Договору, сторони дійшли згоди, що в частині правовідносин, які не врегульовані цим договором, Сторони керуються договором від 16.04.2004 №30003108 про постачання електричної енергії та додатками до нього.

Відповідно до п. 5.3. вказаного Договору межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності встановлюється згідно з Додатком до Договору «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» і не підлягає зміненню в односторонньому порядку. Аналогічне визначено п. 13.2. цього Договору.

Згідно п. 7.1. зазначеного Договору у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором Сторони несуть відповідальність, передбачену законодавством України та цим Договором.

Договір підписано уповноваженими особами та засвідчено печатками Сторін.

Листом від 28.02.2018 року «Про зміну ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» правонаступником» постачальник повідомив про передачу частини майна, прав та обов`язків до ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та зміну постачальника з 01.03.2018 року на ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

Згідно рішення КМР від 24.04.2018 № 517/4581 угода щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеного між КМДА та АЕК «КИЇВЕНЕРГО», припиняє свою дію стосовно майна ТЕЦ № 5 та ТЕЦ № 6, сміттєспалювального заводу (Завод «Енергія») з 01.08.2018, а стосовно іншого майна - з 01.05.2018.

03 червня 2018 о 22:48 в РП-12 сталася пожежа.

Згідно акту про пожежу від 04.06.2018, складеного працівниками ВСНС Головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у м.Києві:

Орендар КИЇВЕНЕРГО;

Місце виникнення пожежі РП-12; вул. Інститутська, 9, м.Київ.

Сили та засоби, що залучалися до гасіння пожежі система автоматичного пожежогасіння;

Пожежею знищено дві ячейки РП-12;

Пожежею пошкоджено електрокабелі та електрообладнання розподільчої шафи;

Причина пожежі коротке замикання електропроводів з послідуючим горінням.

За результатами пожежі Національним банком було складено:

1) Дефектний акт на проведення ремонту системи пожежогасіння кабельного тунелю та прохідного колектору в будівлі Національного банку України по вул. Інститутській, 9, корп.2.

2) Дефектний акт на проведення ремонту системи пожежної сигналізації та пожежогасіння РП-12 в будівлі Національного банку України по вул.. Інститутській, 9, корп.2.

Згідно підпункту 2.1.1. пункту 2.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі Правила) в редакції, що діяла на момент виникнення пожежі, межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і оператором системи (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Точка розподілу електричної енергії встановлюється на межі балансової належності. Межа експлуатаційної відповідальності збігається з межею балансової належності, яка визначається правом власності споживача та оператора системи (основного споживача) на окремі елементи електричної мережі, або встановлюється за згодою сторін.

Національний банк листом від 11.06.2018 №61-0018/32123 звернувся до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з пропозицією у найкоротший термін відновити працездатність систем протипожежного захисту та виконати ремонт приміщення РП-12, яке постраждало внаслідок пожежі.

В подальшому Національний банк листом від 21.06.2018 №61-0018/34299 повідомив ГУ ДСНС України в м. Києві та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про нанесення та орієнтований розмір матеріального збитку Національного банку в результаті пожежі.

У відповідь на цей лист Національного банку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» листом від 16.07.2018 №1/05-19 запропонувало:

- провести перевірку системи пожежогасіння на відповідність інженерним вимогам об`єкту;

- провести перевірку технічних засобів призначених для гасіння пожежі;

- провести перевірку технічних засобів призначених для гасіння пожежі на що.

Національний банк листом від 27.07.2018 №61-0018/40987 надав згоду на залучення ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» будь-якої незалежної організації, яка має відповідну ліцензію на проведення протипожежних робіт для здійснення експертизи та підтвердження обсягів матеріальних збитків в результаті пожежі РП-12.

Проте, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» будь-яку незалежну організацію на проведення вищезазначених робіт не залучав.

В подальшому Національний банк листом від 10.10.2018 №61-0018/54474 повідомив ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та Київську міську державну адміністрацію про необхідність термінової заміни аварійного обладнання, ремонту приміщення РП-12 та відновлення системи пожежної сигналізації та пожежогасіння.

У відповідь на цей лист ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» листом від 30.11.2018 № 08/1/13-4653 повідомило наступне:

- станом на даний час балансоутримувачем обладнання в РП-12 є комунальна громада міста Києва;

- взаємовідносини між ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та Київською міською державною адміністрацією щодо подальшого обслуговування обладнання в РП-12 не врегульовані;

- питання щодо відновлення працездатності системи пожежної сигналізації та пожежогасіння знаходиться на розгляді, відповідь по даному питанню буде направлена найближчим часом.

В свою чергу, у відповідь на цей лист Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 13.11.2018 №058/5/1-9324 повідомив Національний банк, що на сьогодні акти приймання-передавання основних засобів комунальної власності територіальної громади м. Києва, які передаються виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) з володіння ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», в частині електроенергетичного майна не підписані.

Враховуючи даний факт запропоновано звернутися до ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» щодо виконання ремонтних робіт обладнання та приміщення РП-12, розташованого за адресою: вул. Інститутська, 9, як балансоутримувача вказаного обладнання.

Оскільки відповіді, щодо відновлення систем пожежної сигналізації та пожежогасіння так і не було отримано, з метою забезпечення належного протипожежного захисту будівлі, Національний банк України за власні кошти відновив працездатність систем пожежної сигналізації, автоматичного газового пожежогасіння РП-12 та кабельного тунелю, уклавши відповідні угоди з ТзОВ «ІТЦ Сигнал» та ТзОВ «Інженерні системи України».

За результатами укладання договорів Національному банку ТзОВ «ІТЦ Сигнал» було надано послуги з перезарядки балонів та налагоджування системи газового пожежогасіння РП-12, кабельного тунелю та прохідного колектору в адмінбудівлі Національного банку України за адресою: м. Київ, вул.. Інститутська, 9 (корпус 2) на загальну суму 932 005,14 грн, а та ТзОВ «Інженерні системи України» було надано послуги з відновлення працездатності систем пожежної сигналізації та газового пожежогасіння РП-12 в адмінбудівлі Національного банку України за адресою: м. Київ, вул. Інститутська, 9 (корпус 2) на загальну суму 370 927,60 грн., що підтверджується актом №1 виконаних будівельних робіт.

Після відновлення працездатності систем пожежної сигналізації, автоматичного газового пожежогасіння РП-12 та кабельного тунелю у повному обсязі, Національний банк звернувся до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» листом від 13.02.2020 № 61-0017/7798 про відшкодування матеріальних збитків у результаті пожежі на РП-12.

У відповідь Національний банк отримав лист Відповідача від 03.03.2020 № 01/2/01/3/8342, згідно якого що за розподільним балансом та додатками до нього, РП-12 обладнання РУ-10кВ та трансформатори Т-1, Т-2, які перебували на балансі ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за розподільним балансом до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» від ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» не передавались, тому у ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відсутнє зобов`язання щодо відшкодування шкоди завданої внаслідок пожежі на РП-12.

Лише станом на 11.01.2021 частина електроенергетичного майна, яке знаходиться у приміщенні РП-12 за адресою: м. Київ, вул. Інститутська, 9, загальною площею 120,66 кв. м., що закріплено за Національним банком на праві господарського відання, передано на баланс СВ КП «Київводфонд». Вказане підтверджується листом Національного банку від 15.12.2020 №61-0017/75799, листом СВ КП «Київводфонд» від 11.01.2021 №246-36, листом ДЕПАРТАМЕНТУ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНОЇ ІНФРАСТРУКТУРИ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) від 12.01.2021 №058/5/1-134.

Вважаючи порушеним своє право, Національний Банк України звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до Акціонерного товариства «К.ЕНЕРГО» про стягнення з відповідача збитків, завданих внаслідок пожежі, у розмірі 1 302 932,74 грн .

Відповідач проти позову заперечував у повному обсязі. Стверджує, що на момент виникнення пожежі він не здійснював постачання енергії, а актом пожежі підтверджується виключно факт пожежі, а не причини її виникнення.

Відповідач посилається на відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою і збитками,

Також Акціонерне товариство «К.Енерго» вважає, що Національним банком України недоведений розмір заподіяних збитків, оскільки відсутній експертний висновок, підтверджуючий розмір збитків, завданих позивачу внаслідок пожежі.

Згідно пояснень Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), рішенням Київської міської ради від 24 квітня 2018 року № 517/4581 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001 , укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією "Київенерго" на підставі рішень Київської міської ради від 21.12.2000 № 128/1105, від 21.12.2000 №129/1106, від 21.12.2000 № 131/1108 (зі змінами, внесеними додатковими угодами від 25.11.2002, від 28.09.2006, від 29.12.2006, від 30.04.2007, від 07.11.2013, від 30.11.2016, від 19.12.2017 відповідно до рішень Київської міської ради від 28.09.2006 № 31/88, від 28.09.2006 N 102/159, від 26.04.2007 N 474/1135, від 23.10.2013 № 274/9762, від 28.07.2016 N 854/854, від 20.06.2017 № 439/2661, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 29.12.2006 № 1868)» передбачено, що для забезпечення неперервності технологічного процесу виробництва, транспортування та постачання теплової енергії споживачам міста Києва та недопущення виникнення позаштатних ситуацій під час опалювального сезону 2018/2019 років продовжити дію Угоди в частині: - користування майном ТЕІД № 5 та ТЕЦ № 6, електроенергетичним майном, необхідним для передачі та постачання електричної енергії, майном сміттєспалювального заводу, розташованого на вул. Колекторній, 44 у Дарницькому районі міста Києва (завод "Енергія"), що є комунальною власністю територіальної громади міста Києва та відповідно до Угоди перебуває у володінні та користуванні ПАТ "КИЇВЕНЕРГО", до 31.07.2018 включно.

З огляду на те, що пожежа сталася 03.06.2018 о 22:48 в РП-12, відповідно до Угоди майно, ще перебувало у володінні та користуванні ПАТ "КИЇВЕНЕРГО".

ПАТ "КИЇВЕНЕРГО" втратило право користування електротехнічним майном комунальної власності з 01.08.2018.

За інформацією, наданою Спеціалізованим водогосподарським комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київводфонд» (далі - СВ КП «Київводфонд»), обладнання комунальної власності територіальної громади міста Києва РУ12 кВ в РП10, яке знаходйться у приміщенні загальною площею 120,66 кв.м. на вул. Інститутській, 9, закріпленому за Національним банком України на праві господарського відання, передано на баланс СВКП «Київводфонд» згідно з актом № б/н від 07.12.2020 року приймання- передавання основних засобів комунальної власності територіальної громади м. Києва (копія додається), які передаються виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з володіння та користування АТ «К.ЕНЕРГО» у зв`язку з припиненням Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27 вересня 2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», що на момент передачі обліковувалося за СВП «ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» АТ «К.ЕНЕРГО». Тобто, лише з моменту підписання акту № б/н від 07.12.2020 АТ «К.ЕНЕРГО» фактично передало об`єкти виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

З огляду на вищезазначене Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради стверджує, що на час виникнення пожежі в РП-12 (03.06.2018), розташованому у будівлі Позивача, РП-12 та електроенергетичне майно, що забезпечувало передачу та постачання електричної енергії на даний об`єкт, перебувало у володіння та користуванні АТ «К.ЕНЕРГО», відповідно до Угоди від 27.09.2001, яка припинила дію лише з 01.08.2018.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що особою, яка на відповідній правовій підставі володіла РУ 10 кВ РП-12 на дату пожежі було ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Відповідно до ч. 1 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Згідно до п. 8 додатку 3 до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою КМУ від 26.10.2011 №1107 (в редакції чинній на момент виникнення пожежі) устатковання напругою понад 1000 В (електричне устатковання електричних станцій та мереж; технологічне електрообладнання) належить до машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Отже діяльність пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням такого устаткування є джерелом підвищеної небезпеки.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку

Згідно з ч. 5 ст. 1187 ЦК України особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Таким чином, оскільки пожежа трапилась через замикання в РУ 10 кВ, відповідальність за збитки завдані внаслідок пожежі, що сталась 03.06.2018 в приміщенні РП12, має нести особа, яка станом на цю дату володіла обладнанням, що спричинило пожежу, а саме ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» .

Відповідно до ст. 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов`язків, у тому числі щодо відшкодування кредиторові або іншій особі збитків (шкоди), є зобов`язання, які виникають з договорів та інших правочинів або внаслідок завдання шкоди.

За змістом ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 614 ЦК).

Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані збитки.

Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доводиться кредитором (ч.ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України).

Отже, відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно зі ст. 224 ГК України під збитками розуміються витрати, понесені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або дотримання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ст. 225 ГК України).

Внаслідок пожежі Національному банку було завдано реальних збитків на загальну суму 1 302 932,74 грн, з яких 932 005,14 грн витрати, понесені на перезарядку балонів та налагоджування системи газового пожежогасіння РП-12, кабельного тунелю та прохідного колектору, а 370 927,60 грн витрати, понесені на відновлення працездатності систем пожежної сигналізації та газового пожежогасіння РП-12.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У справах про відшкодування шкоди згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ч. 3 ст. 1209 ЦК України, підстави для відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товару, що є рухомим майном, у тому числі такого, що є складовою частиною іншого рухомого чи нерухомого майна, включаючи електроенергію, встановлюються законом. Шкода, завдана внаслідок недоліків товару, що є рухомим майном, у тому числі таким, що є складовою частиною іншого рухомого чи нерухомого майна, включаючи електроенергію, підлягає відшкодуванню виготовлювачем товару або іншою особою, визначеною відповідно до закону (абз. 2 ч. 1 ст. 1210 ЦК України). Відповідно до ст. 12111 ЦК України, особливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товару, що є рухомим майном, у тому числі таким, що є складовою частиною іншого рухомого чи нерухомого майна, включаючи електроенергію, встановлюються законом.

Частиною 5 ст. 24 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що енергопостачальники зобов`язані забезпечувати належний технічний стан та організацію експлуатації об`єктів електроенергетики відповідно до вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж та енергетичного обладнання, надійне та якісне постачання (транспортування) енергії згідно з умовами ліцензій та договорів. Відповідальність за збитки, завдані внаслідок переривання процесу виробництва, передачі та постачання електричної енергії та/або внаслідок виробництва, передачі та постачання електричної енергії, параметри якості якої виходять за межі показників, визначених державними стандартами України, несе суб`єкт електроенергетики, в мережах якого сталися події, що призвели до таких збитків (ч. 1 ст. 241 Закону).

Статтею 25 цього Закону передбачено, що споживачі електричної енергії мають право на отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами та на відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення їх прав, згідно з законодавством.

Пунктом 1 ст. 6 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості. Споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право серед іншого на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону (ст. 4 Закону).

У відповідності до п. 41 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України № 1357 від 26.07.1999р., споживач електричної енергії має право на отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами та на відшкодування згідно із законодавством збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав.

Згідно з п. 1.2. Правил користування електричною енергією від 31.07.1996 № 28, чинних на дату виникнення пожежі, основний споживач - споживач електричної енергії або власник електричних мереж, який передає частину електроенергії своїми технологічними електричними мережами субспоживачам та/або електропередавальній організації. Точка продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію. Межа балансової належності - точка розділу елементів електричної мережі між власниками електроустановок за ознаками права власності або користування, або повного господарського відання.

Приймаючи до уваги обставини справи та вищезазначені правові норми, суд дійшов висновку, що відповідальним за наслідки пожежі, яка мала місце 03.06.2018 о 22:48 в РП-12, є ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», оскільки пожежа сталася:

1) внаслідок неналежно проведеної електромережі, тобто шкода стала об`єктивним наслідком поведінки ПАТ «КИЇВЕНЕРГО»;

2) в межах балансової належності ПАТ «КИЇВЕНЕРГО»;

3) в межах експлуатаційної відповідальності ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Щодо доводів Відповідача, що на момент виникнення пожежі АТ «К.Енерго» не здійснювало постачання енергії, а актом пожежі підтверджується виключно факт пожежі, а не причини її виникнення.

Суд вважає, що вказане твердження не відповідає дійсності, оскільки, даний спір стосується не постачання енергії, а виник з приводу неналежної експлуатації відповідачем джерела підвищеної небезпеки, крім того в акті про пожежу причиною пожежі чітко вказано «коротке замикання електропроводів з послідуючим горінням».

Відповідно до Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладеного між КМДА та АЕК «КИЇВЕНЕРГО», майно енергетичного комплексу м. Києва було передано останньому у володіння та користування.

Як вбачається із листів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» від 03.03.2020 №01/2/01/3/8342 та Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.11.2018 №058/5/1-9324 особою, яка на відповідній правовій підставі володіла РУ 10 кВ РП-12 на дату пожежі було ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Відповідно до ч. 1 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Відповідно до п. 8 додатку 3 до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою КМУ від 26.10.2011 №1107 (в редакції чинній на момент виникнення пожежі) устатковання напругою понад 1000 В (електричне устатковання електричних станцій та мереж; технологічне електрообладнання) належить до машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Отже діяльність пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням такого устаткування є джерелом підвищеної небезпеки.

Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку

Згідно з частиною першою статті 137 ГК України правом оперативного управління визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом).

Велика палата Верховного суду в постанові від 5 червня 2018 року у справі № 243/10982/15-ц зазначила про наступне.

Володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, є юридична або фізична особа, що експлуатує такий об`єкт в силу наявності права власності, користування (оренди), повного господарського відання, оперативного управління або іншого речового права. Не вважається володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, і не несе відповідальності за шкоду перед потерпілим особа, яка управляє джерелом підвищеної небезпеки в силу трудових відносин з таким володільцем (водій, машиніст, оператор тощо) (п. 31 постанови).

Тобто, володільцем об`єкта, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку, є не лише його власник, але й інша фізична чи юридична особа, яка на відповідній правовій підставі володіє цим об`єктом (п. 32 постанови).

Згідно з ч. 5 ст. 1187 ЦК України особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

В акті про пожежу причиною пожежі чітко вказано «коротке замикання електропроводів з послідуючим горінням».

Виникнення короткого замикання обумовлюється довготривалою або неправильною експлуатацією електрообладнання, порушенням ізоляції проводів та/або перевантаженням у електромережі, наявністю проводів із заниженою прохідністю, встановлення у місцях з`єднань проводів (жил) коробок із нестійких до полум`я матеріалів. В період короткого замикання струм значно перевищує величини струму нормального режиму, за таких умов температура струмопровідних жил різко зростає, що викликає займання ізоляційних матеріалів, а в окремих випадках розплавлення металу проводів та жил кабелю.

При цьому, відповідно до п. 2.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996р. № 28 (що діяли на момент укладання між сторонами справи договору про постачання електроенергії), межа експлуатаційної відповідальності між споживачем і електропередавальною організацією за технічний стан і обслуговування електроустановок напругою до 1000 В встановлюється у разі кабельного вводу - на наконечниках кабелю живлення, приєднаних до ввідних клем першого комутаційного апарата, встановленого у ввідному пристрої будівлі споживача. За технічний стан контактних з`єднань на межі балансової належності та на межі експлуатаційної відповідальності електромережі в будинках, що належать житловим організаціям, установам та іншим невиробничим споживачам, відповідає електропередавальна організація.

Актами розмежування від 05.07.1999 та від 16.04.2004 визначено, що відповідач несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію електрообладнання, що перебуває на її балансі: РУ-10кВ, трансформатори Т-1, Т-2 РП-12.

Відповідно до п.п. 2.1 - 2.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996р. № 28 (що діяли на момент укладання між сторонами справи актів розмежування), межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і електропередавальною організацією (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Межа експлуатаційної відповідальності може не збігатися з межею балансової належності, яка визначається правом власності споживача і електропередавальної організації (основного споживача) на окремі елементи електричної мережі, про що зазначається в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Межа експлуатаційної відповідальності між споживачем і електропередавальною організацією за технічний стан і обслуговування електроустановок напругою до 1000 В встановлюється: у разі кабельного вводу - на наконечниках кабелю живлення, приєднаних до ввідних клем першого комутаційного апарата, встановленого у ввідному пристрої будівлі споживача. За технічний стан контактних з`єднань на межі балансової належності та на межі експлуатаційної відповідальності електромережі в будинках, що належать житловим організаціям, установам та іншим невиробничим споживачам, відповідає електропередавальна організація. Може бути встановлена інша обґрунтована межа експлуатаційної відповідальності, яка обумовлена особливостями експлуатації електроустановок або пристроїв релейного захисту та автоматики (РЗА) і зв`язку (п. 2.5 вказаних Правил).

Таким чином, оскільки пожежа трапилась через замикання в РУ 10 кВ, відповідальність за збитки завдані внаслідок пожежі, що сталась 03.06.2018 в приміщенні РП12, має нести особа, яка на дату пожежі, по-перше, володіла джерелом підвищеної небезпеки, що спричинило пожежу, і, по-друге, несла за це експлуатаційну відповідальність відповідно до актів розмежування, а саме ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Також, Акціонерне товариство К.Енерго вважає, що Національним банком України недоведений розмір заподіяних збитків, оскільки відсутній експертний висновок, підтверджуючий розмір збитків, завданих позивачу внаслідок пожежі.

Вказана позиція відповідача є помилковою, оскільки в даному випадку збитками Національного банку України є реальні збитки, розмір яких доведено у встановленому порядку.

Так, за загальними положеннями статті 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до положень частини першої статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

З метою забезпечення належного протипожежного захисту будівлі, Національний банк України за власні кошти відновив працездатність систем пожежної сигналізації, автоматичного газового пожежогасіння РП-12 та кабельного тунелю, уклавши відповідні угоди з ТзОВ «ІТЦ Сигнал» та ТзОВ «Інженерні системи України».

За результатами укладання договорів Національному банку ТзОВ «ІТЦ Сигнал» було надано послуги на загальну суму 932 005,14 грн, а ТзОВ «Інженерні системи України» на загальну суму 370 927,60 грн, що підтверджується актами виконаних робіт та банківськими виписками про оплату.

Тобто, Національний банк України з метою поновлення свого порушеного права був змушений зазнати витрат на загальну суму 1 302 932,74 грн., які за своєю правовою природою є реальними збитками.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду, викладеної в п. 7.59 постанови від 25.05.2021 у справі №910/11027/18, за загальним правилом розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таки чином, розмір збитків Національного банку України внаслідок пожежі у сумі 1 302 932,74 грн підтверджується договорами з ТзОВ «ІТЦ Сигнал» та ТзОВ «Інженерні системи України», актами виконаних робіт по договору та банківськими виписками про оплату.

Щодо посилання АК К.Енерго на відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою і збитками, то воно є некоректним.

В силу вимог ч. 5 ст. 24 Закону України «Про електроенергетику», енергопостачальники зобов`язані забезпечувати належний технічний стан та організацію експлуатації об`єктів електроенергетики відповідно до вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж та енергетичного обладнання, надійне та якісне постачання (транспортування) енергії згідно з умовами ліцензій та договорів. Відповідальність за збитки, завдані внаслідок переривання процесу виробництва, передачі та постачання електричної енергії та/або внаслідок виробництва, передачі та постачання електричної енергії, параметри якості якої виходять за межі показників, визначених державними стандартами України, несе суб`єкт електроенергетики, в мережах якого сталися події, що призвели до таких збитків (ч. 1 ст. 241 Закону). Відповідно до ст. 25 згаданого Закону, споживачі електричної енергії мають право на отримання електричної енергії, якісні характеристики якої визначені державними стандартами та на відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення їх прав, згідно з законодавством.

В даному випадку, шкода заподіяна бездіяльністю ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», яке не забезпечило належний технічний стан та організацію експлуатації об`єкту електроенергетики відповідно до вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж та енергетичного обладнання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в діях відповідача наявний весь склад цивільного правопорушення, що покладає на нього обов`язок відшкодовувати завдані позивачу збитки.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно ст.ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Усупереч вказаним нормам, відповідач не надав господарському суду доказів, які спростовують доводи позивача, отже позовні вимоги Національного Банку України звернувся до Акціонерного товариства «К.ЕНЕРГО» про стягнення з відповідача збитків, завданих внаслідок пожежі, у розмірі 1 302 932,74 грн. підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

В И Р I Ш И В:

Позовні вимоги Національного банку України до Акціонерного товариства «К.Енерго», за участю третіх осіб, які не заявлять самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення збитків - задовольнити повністю.

Стягнути з Акціонерного товариства «К.ЕНЕРГО» (85612, Донецька обл., Мар`їнський район, м. Курахове, вул. Енергетеків, буд. 34, ) на користь Національного банку України (01601 м. Київ, вул. Інститутська, 9, ) збитки, завдані внаслідок пожежі, у розмірі 1 302 932,74 грн (один мільйон триста дві тисячі дев`ятсот тридцять дві гривні 74 копійки) та судовий збір у сумі 19 543,99 грн (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот сорок три гривні 99 копійок).

Рішення прийняте у нарадчій кімнаті, його вступну та резолютивну частини проголошено у судовому засіданні 31 серпня 2021 року.

Повний текст рішення складено та підписано 06.09.2021 року

Після набрання рішенням законної сили видати наказ у встановленому порядку.

Рішення Господарського суду Донецької області набирає законної сили за правилами, встановленими статтею 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Е.В. Зекунов