РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.09.2021Справа № 910/8227/21
За позовом Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-постачальне підприємство "Завод Київспецпідйомтранс"

про стягнення 302 510 грн.

Суддя Борисенко І.І.

Представники сторін: без виклику.

Обставини справи:

Акціонерне товариство "Запорізький завод феросплавів" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-постачальне підприємство "Завод Київспецпідйомтранс" про стягнення 302 510 грн., з яких: 154 000 грн. штраф за порушення строків поставки, 70 000 грн. штрафу за поставку неякісного товару, 70 000 грн. штрафу за порушення строків заміни забракованого товару, 8 510 грн. збитків за проведення експертизи.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором поставки № 332 від 12.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи поставлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.

Судом вчинені дії для належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

05.07.2021 відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому в якому вимоги в частині нарахованого штрафу за порушення строків поставки товару у розмірі 19 250 грн. визнав за порушення термінів поставки товару на 11 днів, проти решти позовних вимог заперечив. Просив суд розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 ГПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктом 1 частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Всупереч вимог ст. 74 ГПК України відповідачем не надано суду належних доказів, які б свідчили про наявність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин відповідну заяву на підставі ч. 4 ст. 250 ГПК України слід залишити без задоволення.

16.07.2021 позивач подав суду відповідь на відзив, в якій проти викладених відповідачем у відзиві обставинах заперечував.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов до висновку, що наявні в матеріалах справи докази в сукупності достатні для прийняття законного то обґрунтованого судового рішення, відповідно до ст.ст. 236, 252 Господарського процесуального кодексу України.

ВСТАНОВИВ:

12.06.2020 між позивачем (покупець) та відповідачем (постачальник) укладений договір поставки № 332 (далі договір), згідно п. 1.1. якого постачальник зобов`язався в порядку та на умовах, визначених цим договором, поставити, а покупець прийняти та оплатити продукцію (товар), в асортименті та за цінами, вказаними у додатку (специфікації) та додаткових угодах до цього договору, які є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 2.2 договору, у додатку (специфікації) та додаткових угодах до договору зазначаються також такі відомості про товар:

а) повне найменування товару;

б) виробник, країна походження товару;

в) одиниця виміру товару;

г) кількість кожного найменування (сорту, виду) товару;

д) загальна кількість товару;

е) якісні характеристики товару (посилання ГОСТ, ТУ, ДСТУ, тощо);

є) технічні характеристики товару (посилання ГОСТ, ТУ, ДСТУ, тощо);

ж) ціна кожного найменування (сорту, виду) товару;

з) загальна вартість товару;

и) комплектність, фасування товару (при необхідності);

і) позначення змісту і способу нанесення маркування на товар;

ї) порядок оплати та форма розрахунків;

й) умови поставки товару;

к) код УКТЗЕД товару.

За згодою сторін, в додатку (специфікації) до договору можуть бути вказані також і інші відомості про товар.

Підтвердженням належної якості товару, що поставляється є сертифікат (та/або паспорт) якості з відповідною відміткою відділу технічного контролю (ВТК), виданий виробником товару, а також інші документи, передбачені чинним законодавством України, що підтверджують якість товару та його відповідність національним стандартам, технічним умовам та іншим встановленим законодавством вимогам (п. 2.3 договору).

В додатку № 1 сторони погодили поставку товару: кран опорний одно балковий, г/п 5.0 тн., Н-30 м., проліт - 10 м. Вартість товару 350 000 грн. Термін постачання протягом 70 календарних днів від дати відкриття безвідкличного документарного акредитиву. Умови постачання DDP (Інкотермс 2010) склад покупця (м. Запоріжжя, вул. Діагональна, 11). Умови оплати: покупець здійснює оплату шляхом відкриття строком на 155 календарних днів безвідкличного документарного акредитиву на загальну суму 350 000 грн.

Приймання товару за якістю здійснюється відповідно до Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю, затвердженої Постановою Держарбітражу при Раді міністрів СРСР від 25.04.1966р. № П-7 із змінами та доповненнями (п. 6.3 договору).

Згідно умов п. 6.4 договору у разі виявлення покупцем під час приймання невідповідності фактично поставленого товару кількості та/або якості і/або асортименту та/або будь-яким іншим умовам договору покупець письмово повідомляє постачальника і вказує термін, в який повинен прибути представник постачальника та територію покупця. Постачальник або його представник за дорученням зобов`язаний прибути не пізніше чим у триденний термін після отримання виклику, за включенням часу проїзду для посвідчення факту невідповідності товару умовам договору шляхом підписання відповідного акту, передбаченого вимогами Інструкції П-6, П-7. Постачальник зобов`язаний не пізніше чим на другий день після отримання виклику повідомити (телеграма/факсимільний зв`язок) покупця про прибуття/не прибуття представника для участі у приймання товару за якістю. Представник постачальника за дорученням зобов`язаний мати при собі оригінал довіреності, що підтверджує його повноваження діяти від імені постачальника.

Протягом 3 робочих днів з моменту прибуття постачальника або його представника за довіреністю, сторони складають та підписують відповідний акт. У разі встановлення невідповідності кількості, якості, асортименту та інших характеристик поставленого товару умовам договору, постачальник зобовязується своїми силами і за свій рахунок замінити неякісний, невідповідний асортименту та іншим характеристикам товар на якісний, відповідний асортименту та іншим характеристикам, відремонтувати, або іншим способом усунути недоліки, або ж додатково поставити відсутню кількість товару протягом 20 календарних днів з дати підписання акту. Транспортні витрати по заміні товару покладаються на постачальника (п. 6.5 договору).

Даний договір набуває чинності з моменту його підписання обома сторонами і скріплення їх печатками. Термін дії договору закінчується 31.12.2018р., але не раніше повного виконання зобов`язань обома сторонами (п. 12.1 договору).

На виконання умов договору позивач 23.07.2020 відкрив акредитив № 600U/UАН/7145 на загальну суму товару 350 000 грн., що підтверджується заявою на акредитив № 600U/UАН/7145 від 23.07.2020, SWIFT повідомлення про відкриття акредитиву.

З урахуванням положення п. 14.14 договору позивачем було проінформовано відповідача про факт відкриття акредитиву шляхом направлення на електрону адресу постачальника повідомлення про відкриття акредитиву.

Враховуючи передбачені сторонами у додатку № 1 строки поставки товару, поставка відповідачем товару повинна бути виконана у строк до 01.10.2020.

Посилання відповідача на лист позивача № ІІІ-ІV-10/24 від 26.10.2020, в якому встановлений термін поставки було змінено до 23.10.2020 є безпідставними, оскільки зміни та доповнення до договору мають вчинятися у формі окремих додаткових угод, підписані обома сторонами.

Доводи відповідача про об`єктивні причини порушення строків поставки товару, в наслідок оголошеного карантину є необґрунтованими з огляду на таке.

У листі № 155/10 від 26.10.2020 року Відповідач зазначає про наявність об`єктивних обставин, які унеможливили своєчасну поставку товару, та зазначає про ситуацію, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, та оголошенням карантину.

Відповідно до положень розділу 9 Договору, сторони не несуть відповідальності за повне або часткове невиконання будь-яких із своїх обов`язків за даним договором, якщо таке невиконання стало наслідком настання таких обставин непереборної сили як повінь, пожежа, землетрус та інші стихійні лиха, ембарго, війна або військові дії, рішення органів влади, а також будь-яких інших обставин непереборної сили, що знаходяться поза контролем Сторін. Настання форс-мажорних обставин та їх тривалість підтверджується висновком ТПП України. Сторона зобов`язана негайно, не пізніше 3-х календарних днів з моменту настання форс-мажорних обставин, у письмовій формі повідомити іншу сторону про їх настання, передбачуваний термін їх дії та про їх припинення.

Не повідомлення або несвоєчасне повідомлення про настання форс-мажорних обставин позбавляє Сторону, що оголосила про форс-мажорні обставини права посилатися на зазначені обставини, як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань за цим Договором.

Суду не надано доказів наявності належного висновку ТПП України про настання форс-мажорних обставин.

Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Крім того, відповідач посилається на постанову Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 якою було введено на території України карантин, проте, договір між сторонами було укладено (з погодженням строків поставки товару) після прийняття цієї постанови, тобто відповідач був обізнаний про запровадження на території країни карантину. Тому посилання на ці обставини суд оцінює критично.

На виконання умов договору 09.12.2020 відповідач поставив автотранспортом позивачу товар за видатковою накладною № ПЗ-000033 від 09.12.2020 та товарно-транспортною накладною № 08/12 від 08.12.2020.

24.12.2020 позивачем було проведено вхідний контроль якості поставленого товару, про що свідчить акт № 1747, за результатами якого були виявлені невідповідності товару умовам договору.

Посилання відповідача на те, що в указаному акті не вказано весь перелік виявлених недоліків є безпідставними з огляду на таке.

Відповідно до 6.3. Договору, приймання Товару за якістю здійснюється відповідно до Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю, затвердженої Постановою Держарбітражу при Раді міністрів СРСР від 25.04.1966 р. №П-7 із змінами та доповненнями (надалі - Інструкція №П-7).

Розділом №6 договору сторони передбачили наступний порядок дій Покупця і Постачальника, у разі виявлення Покупцем під час приймання товару, що товар фактично не відповідає кількості та/або якості і/або асортименту та/або будь-яким іншим умовам Договору, а саме:

- Покупець письмово повідомляє Постачальника і вказує в термін, який повинен прибути представник Постачальник;

- Постачальник зобов`язаний не пізніше чим на другий день після отримання виклику повідомити Покупця про прибуття/не прибуття для участі в прийманні Товару

- У разі прибуття Постачальника (його представника), він зобов`язаний прибути на територію Покупця протягом 3-х робочих днів з дати отримання виклику, за виключенням часу проїзду, для посвідчення факту невідповідності Товару умовам Договору, шляхом підписання відповідного акту передбаченого вимогами Інструкції №П-7 ;

- У разі не прибуття Постачальника (його представника) у встановлені терміни, або відмовився підписувати акт про невідповідність Товару, або за наявності спірних питань між Сторонами про відповідність поставленого товару, Покупець має право залучити для перевірки відповідності товару умовам договору ЗТПП.

Аналогічний порядок дій передбачений вимогами Інструкції №П-7.

Таким чином, відповідно до умов договору та вимог Інструкції №П-7 Покупець при виявлені невідповідності товару, зупиняє приймання товару та складає акт, в якому відображається характер виявлених недоліків (дефектів).

Крім того, законодавством не передбачено вимог, про те, що в акті мають бути зазначені всі невідповідності, адже приймання товару зупинено до моменту прибуття Постачальника (його представника) для продовження приймання товару вже за участю Покупця (його представника) та Постачальника (його представника).

Також законодавством не передбачено, що зазначені в акті невідповідності мають дублюватися в виклику, вимоги до якого визначені у п. 17 Інструкції №П-7.

На виконання вимог п. 16 Інструкції П-7, позивачем складений акт про відповідальне зберігання від 24.12.2020.

Листом № 1224 від 28.12.2020 позивач викликав представника відповідача для проведення двостороннього приймання товару за якістю.

05.01.2021 відповідач направив позивачу лист № 17/01, відповідно до якого взяв на себе зобов`язання в найкоротший термін усунути всі наявні зауваження до товару. Про направлення свого представника для участі у спільному прийманні відповідач не повідомив.

11.01.2021 позивач повторно звернувся до відповідача з листом № 13 про направлення свого представника для проведення двостороннього приймання товару за якістю.

Відповіді на вказаний лист або направлення свого представника для приймання відповідачем не надано.

У випадку, якщо постачальник не прибув або прибув з порушенням встановленого п. 6.4 договору строку або відмовляється підписувати акт про невідповідність якості/кількості/асортименту та інших характеристик поставленого товару умовам даного договору, або за наявності спірних питань між сторонами про відповідність поставленого товару умовам договору, покупець має право залучити для перевірки відповідності якості/кількості/асортименту/інших характеристик товару представника незалежної організації (Запорізьку торгово-промислової палати (далі ЗТПП) або іншу організацію, узгоджену сторонами), в цьому випадку висновок незалежної організації є підставою для виникнення у сторін прав та обов`язків, передбачених цим договором. Постачальник своїми силами і за свій рахунок зобов`язується замінити неякісний, невідповідний асортименту та іншим характеристикам товар на якісний, відповідний асортименту та іншим характеристикам, відремонтувати, або іншим способом усунути недоліки, або додатково поставити товар протягом 20 календарних днів з дати висновку незалежної організації. У випадку, якщо висновком незалежної організації був підтверджений факт невідповідності поставленого товару умовам договору, всі витрати, пов`язані із залученням представника незалежної організації, виконаної ним роботи, несе постачальник (п. 6.6 договору).

На звернення позивача Запорізька торгово-промислова палата провела експертизу, за наслідками якої було складено акт експертизи № О-7105 від 11.03.2021.

У вказаному акті експертизи було встановлено, що по результатам перевірки технічного стану крана опорного одно балкового г/п 5.0 тн, Н-30м, проліт - 10м, заводський номер № 2375, рік виготовлення 2020, на підставі пред`явлених документів, фотографій встановлено:

- постачальник Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробничо-постачальне підприємство "Завод Київспецпідйомтранс" відповідно до договору поставки № 332 від 12.06.2020 поставив на адресу покупця Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" вказаний кран, який не пройшов вхідний контроль покупця за наявності виявлених дефектів зварювальних швів на головній балки, невідповідність технічних даних в паспортах, сертифікатах, відсутністю в комплектності паспортів, креслення, сертифікатів на окремі вузли і деталі і не відповідає вимогам договору поставки № 332 від 12.06.2020.

Позивач звернувся до відповідача з листом № 184 від 29.03.2021 в якому просив здійснити заміну товару або усунути виявлені зауваження протягом 20 календарних днів.

У відповідь на вказаний лист відповідач надіслав позивачу електронною поштою листа від 09.04.2021, в якому повідомив, що готовить виправлену документацію.

Доказів двостороннього приймання товару за якістю, заміни чи усунення недоліків товару суду не надано.

З приводу посилання Відповідача, що в акті експертизи, у відповідності до положень ст. 101 ГПК України не зазначено про те, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок суд зазначає наступне.

Згідно постанови № 4 від 23.03.12 Пленуму Вищого господарського суду «Про деякі питання практики призначення судової експертизи» з метою правильного і однакового застосування господарськими судами законодавства, яке регулює призначення судової експертизи, дати господарським судам такі роз`яснення.

Згідно ч. 5 п. 2 Постанови «...не може вважатися актом судової експертизи висновок спеціаліста, наданий заявником (юридичній чи фізичній особі) на підставі його заяви. - навіть якщо відповідний документ має назву «висновок судового експерта» або подібне до неї, оскільки особа набуває прав та обов`язки судового експерта тільки після одержання нею ухвали про призначення експертизи.»

Таким чином Відповідачем надана помилкова кваліфікація Акту Запорізької ТПП (Акт експертизи від 11.03.21 р. № 0-7105) як акту судової експертизи який має відповідати вимогам ст. 101 ГПК України.

Акт експертизи від 11.03.21 р. № 0-7105 було отримано Покупцем відповідно до вимог п.6.6 Договору та п. 20 Інструкції №П-7, як висновок незалежної організації щодо отриманого Покупцем товару.

Посилання Відповідача на Постанову Великої Палати Верховного суду у справі №522/1029/18 від 18.12.2019 року є безпідставним.

У статті 106 ЦПК України (на яке йде посилання у зазначений вище постанові Великої Палати Верховного суду), так само як і в положенням ст. 101 ГПК України, мова йде про акт експертизи, який складається експертом на замовлення учасника судової справи та який підготовлено для подання до суду, про що зазначається в самому акті.

В той же час, на дату складання акту експертизи ЗТПП № 0-7105 (11.03.2021) позивач та відповідач не були учасниками даної справи.

В акті експертизи немає положень про те, що цей акт складений з метою подання до суду, адже складання зазначеного акту є реалізацією не права на судовий захист, а реалізацію Покупцем своїх прав, визначених умовами Договору поставки, укладеного між Позивачем та Відповідачем.

З приводу посилання відповідача, що проведення експертизи по якості товару проводилася на підставі не візуального огляду, а відповідно до наданих фотографій слід вказати наступне.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про торгово-промислову палату» Торгово- промислові палати можуть виконувати і інші, крім зазначених у статті 11 Закону, повноваження, що не суперечать законодавству України (абзац шістнадцятий цієї статті).

Позивачем було надано завдання експерту: «На підставі пред`явлених документів перевірити технічний стан крана опорного одно балкового г/п 5.0 тн, Н-30., проліт - 10 м на відповідність технічним вимогам договору поставки № 332 від 12.06.2020 нанадано у тому числі фотографії №№ 20-23 з зображенням головної балки моста.

Відповідно до методик, які встановлюють відповідність зварювальних швів відноситься у т.ч. і візуальний огляд швів.

Вимоги до візуального контролю встановлені ДСТУ-НБА.3.1-11:2008. Управління, організація і технологія. Настанова з візуального і вимірювального контролю зварних з`єднань та наплавок металевих конструкцій (надалі - ДСТУ)

Згідно ст. 1 ДСТУ, положення цього стандарту застосовують усі суб`єкти господарської діяльності незалежно від форм власності, які виробляють (виготовляють, монтують, реконструюють тощо), а також експлуатують (діагностують, обстежують, оглядають, ремонтують тощо) металеві конструкції різного призначення, які містять зварні з`єднання та наплавки.

Відповідно до п. 6.1. ДСТУ при візуальному контролі використовуються оптичні засоби збільшення (лупи), засоби контролю в недоступних місцях (дзеркала, перископи, ендоскопи) та засоби з реєстрацією зображення (фото та відеоапаратура) згідно з ДСТУ ЕN13927.

Таким чином, чинним законодавством не передбачено заборони на здійснення вказаної експертизи на підставі фото та відеоапаратури.

Враховуючи вищевикладене, Акт експертизи Запорізької торгово-промислової палати від 11.03.2021 № 0-7105 є належним, допустимим та достатнім доказом на підтвердження твердження Позивача про невідповідність поставленого Відповідачем товару отриманого Позивачем на виконання вимог спірного Договору.

Доводи відповідача щодо незабезпечення належного зберігання товару суд оцінює критично, оскільки доказів погіршення якості товару після його поставки позивачу суду не надано.

Як встановлено вище відповідач не здійснив заміну забракованого товару.

Згідно ст.ст. 11, 509 Цивільного кодексу України зобов`язання виникають, зокрема, з договорів. Аналогічні положення встановлені і в ст.ст. 173-175 Господарського кодексу України.

Беручи до уваги правову природу укладеного договору, кореспондуючі права та обов`язки його сторін, оцінка правомірності заявлених вимог має здійснюватися судом з урахуванням приписів законодавства, які регламентують правовідносини з поставки.

Відповідно до приписів ст. 265 Господарського кодексу України, за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно зі статтею 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутністю конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 509 Цивільного кодексу України закріплено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, сплатити гроші тощо), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, цього Кодексу та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.

Частина 1 ст. 218 ГК України визначає, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції (ч. 2 ст. 217 ГК України).

Відповідно до статті 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

За умовами п. 6.6 договору висновок незалежної організації є підставою для виникнення у сторін прав та обов`язків, передбачених цим договором.

Судом встановлено, що товар відповідно до умов договору мав бути поставлений до 01.10.2020.

Відповідач здійснив поставку продукції (товару) 09.12.2020.

У разі порушення строків поставки товару, згідно даного договору, постачальник сплачує покупцю штраф в розмірі 0,5% від суми не поставленого (недопоставленого) товару за кожен день прострочення. У разі продовження такого прострочення більше 10 календарних днів постачальник додатково сплачує штраф у розмірі 10% від суми не поставленого (недопоставленого) товару (п. 10.3 договору).

З огляду на дані норми права та встановлені судом обставини справи, правильність розрахунку (з періодом прострочення 68 календарних днів), суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача штрафу за порушення строків поставки товару у розмірі 154 000 грн.

Доводи відповідача про наявність у нього порушення строків поставки товару на 11 днів спростовується вище встановленими обставинами справи, тому є безпідставними.

Позивачем також нараховано штраф за поставку неякісного товару у розмірі 70 000 грн.

За поставку неякісного, некомплектного товару, а також товару, не передбаченого умовами цього договору, постачальник сплачує покупцю штраф у розмірі 20% від суми поставки зазначеного товару (п. 10.2 договору).

Судом встановлено порушення зобов`язання відповідачем, а саме встановлений факт поставки неякісної продукції, що є підставою для відповідальності та стягнення вищезазначеного штрафу у розмірі 70 000 грн. Зазначена сума є арифметично вірною.

Позивачем також нараховано штраф за порушення строків заміни забракованого товару (усунення недоліків) у розмірі 70 000 грн.

За умовами п. 6.7 договору у разі порушення термінів заміни або додаткової поставки товару, встановленого п.п. 6.5, 6.6 договору, постачальник в термін до 3 банківських днів після закінчення такого строку, сплачує штраф у розмірі 20% від вартості неякісного та/або невідповідного асортименту або інших умов договору товару.

Перевіривши розрахунок та підстави нарахування штрафу за порушення строків заміни забракованого товару, суд дійшов висновку про задоволення вимог в частині стягнення 70 000 грн.

Позивач також заявив до стягнення витрат за проведення експертизи незалежною організацією у розмірі 8 510 грн.

Відповідно до п. 6.6 Договору встановлено, що у випадку, якщо висновком незалежної організації був підтверджений факт невідповідності поставленого Товару умовами Договору, всі витрати, пов`язані із залученням представника незалежної організації, виконаної ним роботи, несе Постачальник.

Вартість експертизи Запорізької торгово-промислової палати, відповідно до якого було складено Акт експертизи №0-7105 від 11.03.2021, склала 8 510,00грн., що підтверджується актом прийому-передачі наданих послуг № О-7105 від 11.03.2021 та рахунком № О-7105 від 11.03.2021 p.

Позивачем була сплачена вартість зазначеної експертизи, що підтверджується платіжним дорученням № 362656 від 24.03.2021.

На підтвердження понесених витрат, пов`язаних із залученням експерта та проведенням експертизи позивач надав рахунок № О-7105 від 11.03.2021 p., акт прийому-передачі наданих послуг № О-7105 від 11.03.2021, платіжне доручення про оплату послуг експертизи № 362656 від 24.03.2021.

Оскільки витрати, пов`язані із залученням експерта та проведенням експертизи, необхідної для розгляду даної справи належними і допустимими доказами підтверджені Позивачем, згідно з приписами ст.ст. 123, 127 ГПК України підлягають відшкодуванню за рахунок Відповідача, а вказана вимога підлягає задоволенню судом.

Відповідно до ст.129 ГПК України у зв`язку з задоволенням позову судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-постачальне підприємство "Завод Київспецпідйомтранс" (01103, м. Київ, О.Вишні, 5, ідентифікаційний код 36756129) на користь Акціонерного товариства "Запорізький завод феросплавів" (69035, м. Запоріжжя, вул. Діагональна, 11, ідентифікаційний код 00186542) 154 000 (сто п`ятдесят чотири тисячі) грн. штрафу за порушення строків поставки, 70 000 (сімдесят тисяч) грн. штрафу за поставку неякісного товару, 70 000 (сімдесят тисяч) грн. штрафу за порушення строків заміни забракованого товару, 8 510 (вісім тисяч п`ятсот десять) грн. витрат на проведення експертизи, 4 537 (чотири тисячі п`ятсот тридцять сім) грн. 65 коп. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку та в строки, встановлені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Борисенко