ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2021 р. Справа № 911/2617/18

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Харченко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж

до Товариства з обмеженою відповідальністю Монтаж-Енергобуд

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю ТАН, 14014, Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Ушинського, буд. 20, ідентифікаційний код 14247520

про стягнення 321 101,28 гривень

представники учасників не з`явились

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

26.11.2018 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж (далі ТОВ Буденергомонтаж/позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю Монтаж-Енергобуд (далі ТОВ Монтаж-Енергобуд/відповідач) про стягнення 321 101,28 гривень, з яких: 267 584,40 грн, сплачених за товар неналежної якості, 53 516,88 грн штрафу за поставку неналежної якості.

Позовні вимоги обґрунтовано виявленням недоліків баку 46%-го розчину луги місткістю 25 м3, поставленого відповідачем за договором поставки обладнання №04 від 15.02.2013.

Ухвалою господарського суду Київської області від 05.12.2018 у справі №911/2617/18 позовну заяву ТОВ Буденергомонтаж залишено без руху, виявлені недоліки постановлено усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

18.12.2018 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ Буденергомонтаж надійшли пояснення, відповідно до змісту яких позивач на виконання вимог ухвали Господарського суду Київської області від 05.12.2018 надав відомості та пояснення з документами стосовно заявленого позову.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.12.2018 відкрито провадження в даній справі та призначено підготовче засідання на 28.01.2019, а також встановлено сторонам строк для подання заяв, клопотань та додаткових доказів у справі, зокрема відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 25.01.2019.

Ухвалою господарського суду Київської області від 28.01.2019 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 11.02.2019.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.02.2019 у справі №911/2617/18:

- призначено судову експертизу металів і сплавів, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз;

- винесено на вирішення судової експертизи металів і сплавів такі питання: чи відповідає якісний і кількісний хімічний склад баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02227 ДСТУ? Якщо ні, то чи є виявлені дефекти наслідком застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму технології зварювання? чи є виявлені недоліки баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02227 наслідком порушень правил зберігання та використання відповідного баку?

- зупинено провадження у справі №911/2617/18 до закінчення експертних досліджень та отримання висновків експертів.

06.06.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли лист №5487/19-34 від 03.06.2019 та клопотання експерта, зокрема, про надання додаткових матеріалів та відомостей, необхідних для проведення дослідження.

12.06.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ Буденергомонтаж надійшло клопотання, відповідно до якого позивач повідомив про бездіяльність експертної установи та просив поновити підготовче провадження у даній справі і призначити комплексну експертизу, на вирішення якої поставити ті самі питання, які визначені ухвалою Господарського суду Київської області від 11.02.2019.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.06.2019 у справі №911/2617/18 поновлено провадження в даній справі, призначено підготовче засідання на 08.07.2019 та зобов`язано сторін надати документи згідно клопотання експерта.

05.07.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли:

- акт огляду умов зберігання баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером № 02277 та фрагменти металевих деталей баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером № 02277;

- копія стандарту СОУ МПП 71.120-217:2009;

- письмові пояснення щодо питань, які слід винести на вирішення судової експертизи.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 08.07.2019, 15.07.2019 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче провадження на 15.07.2019 та 29.07.2019 відповідно, а також повторно зобов`язано сторін надати документи згідно клопотання експерта.

22.07.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли пояснення щодо надання стандартів виготовлення сталі AISI 321 AISI 304, а також заява про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 11.02.2019.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.07.2019 у справі №911/2617/18 виправлено допущені технічні описки в ухвалах Господарського суду Київської області від 11.02.2019, 18.06.2019, 08.07.2019 та 15.07.2019 у справі №911/2617/18, постановлено вважати вірним заводський номер баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 - №02277.

У підготовчому засіданні 29.07.2019 суд постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання у даній справі на 02.09.2019.

23.08.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли копії стандартів AISI 321, AISI 304.

02.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі представника відповідача та залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю ТАН (14014, Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Ушинського, буд. 20, ідентифікаційний код 14247520), оскільки останній є заводом-виробником баку 46%-ного розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.09.2019 у справі №911/2617/18 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю ТАН (далі ТОВ ТАН/третя особа) та відкладено підготовче засідання на 16.09.2019.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.09.2019 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 30.09.2019.

16.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшло повідомлення про неможливість проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Київської області від 11.02.2019 в даній справі, з огляду на невиконання вимог експерта.

19.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшли пояснення щодо позову та заява про застосування наслідків спливу позовної давності.

23.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшли клопотання:

- про витребування від позивача оригіналів, наданих до суду копій документів в якості письмових доказів, а саме: стандартів СОУ МПП 71.120-217:2009; документів під назвою «STAHLSCHLUSSEL», стандартів AISI 321 AISI 304, паспорта баку 46%-го розчину луги, місткістю 25 м. куб., заводський номер 02227;

- здійснення офіційного перекладу документів під назвою «STAHLSCHLUSSEL» та стандарту AISI 321 AISI 304 на державну мову;

- витребування від позивача в якості доказу у даній справі баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02227;

- витребування від позивача адреси, даних фактичного місцезнаходження доказу бак 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02227;

- проведення огляду доказу баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02227 за його місцезнаходженням з залученням експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Вказані вище клопотання, з посиланням на, зокрема, ст. ст. 76-79, 82, 102 ГПК України, мотивовано тим, що заявлені до витребування документи необхідні для проведення експертизи у даній справі, а тому є доказами, тоді як надані позивачем копії документів належним чином не засвідчено.

30.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли заперечення проти заяви ТОВ ТАН про застосування наслідків спливу строку позовної давності.

30.09.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника ТОВ Монтаж-Енергобуд.

У підготовчому засіданні 30.09.2019 судом відмовлено у задоволенні вказаних вище клопотань третьої особи про витребування доказів з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Згідно ч.ч. 1, 2, 4 ст. 81 ГПК України, в редакції станом на дату подання відповідного клопотання, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 110-112 цього Кодексу.

Оскільки ТОВ ТАН недотримано відповідно передбаченого процесуальними приписами алгоритму дій для витребування доказів та доведення наявності підстав для вчинення відповідної процесуальної дії, суд дійшов висновку про необгрунтованість клопотань третьої особи та відмову їх задоволенні.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.09.2019 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 08.10.2019.

У підготовчому засіданні 08.10.2019 судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 21.10.2019.

01.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшли клопотання:

- витребування від позивача в якості доказу у даній справі баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02277;

- витребування від позивача адреси, даних фактичного місцезнаходження доказу бак 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02277;

- проведення огляду доказу баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02277 за його місцезнаходженням з залученням експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз;

- витребування від позивача оригіналів, наданих до суду копій документів в якості письмових доказів, а саме: договору №04 від 15.02.2013, додатку №1 до договору №4 від 15.02.2013 (специфікація обладнання), прибуткової накладної №ПН-0000254 від 24.04.2013.

04.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшла заява з процесуальних питань, зокрема третьою особою надано пояснення стосовно використання у виробничій діяльності стандартів марки сталі AISI 321 AISI 304.

08.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності.

08.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшов лист разом з доказами направлення відповідачу копії марочника сталі та сплавів, а третій особі копії позовної заяви.

У підготовчому засіданні 08.10.2019 судом відмовлено у задоволенні клопотань третьої особи про витребування доказів з огляду на недотримання передбаченого процесуальними приписами алгоритму дій для витребування доказів та доведення наявності підстав для вчинення відповідної процесуальної дії. Водночас клопотання про огляд доказу у місці знаходження представником третьої особи у підготовчому засіданні 08.10.2019 знято з розгляду.

Також у підготовчому засіданні 08.10.2019 судом наголошено представнику позивача на необхідності надання оригіналів договору №04 від 15.02.2013, додатку №1 до договору №4 від 15.02.2013 (специфікація обладнання), прибуткової накладної №ПН-0000254 від 24.04.2013, а також постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 21.10.2019.

18.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшла заява з процесуальних питань, зокрема третьою особою вказано, що у разі якщо не витребувати, як речовий доказ у даній справі, бак 46%-го розчину лугів місткістю 25 м. куб. із заводським номером №02277 та не оглянути цей бак, то останній не може бути прийнятий як належний та допустимий доказ при розгляді спору у даній справі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.10.2019 у справі №911/2617/18:

- призначено судову експертизу металів і сплавів, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз;

- винесено на вирішення судової експертизи металів і сплавів такі питання: чи відповідає якісний і кількісний хімічний склад баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277 ДСТУ? Якщо ні, то чи є виявлені дефекти наслідком застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму технології зварювання? чи відповідає якісний та кількісний хімічний склад наданих об`єктів дослідження стандартам AISI 321 та AISI 304? Якщо ні, то чи є виявлені дефекти наслідком застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму технології зварювання? чи є виявлені недоліки баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277 наслідком порушень правил зберігання та використання відповідного баку?

- зупинено провадження до закінчення експертних досліджень та отримання висновків експертів.

28.10.2019 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшла заява з процесуальних питань, зокрема третя особа надала заперечення по суті спору в розрізі здійснення поставки товару за договором.

28.09.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від КНДІСЕ надійшли супровідний лист та клопотання судового експерта про надання дозволу на доступ до об`єктів дослідження та пошкодження об`єктів дослідження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.10.2020 у справі №911/2617/18 судом надано дозвіл Київському науково-дослідному інституту судових експертиз на: відокремлення об`єктів дослідження від тому 1 справи, часткове руйнування чи пошкодження наданих об`єктів дослідження згідно методики дослідження та погоджено проведення судової експертизи металів і сплавів в справі № 911/2617/18, призначеної ухвалою Господарського суду Київської області від 21.10.2019, у термін понад 90 календарних днів.

04.02.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшли матеріали справи № 911/2617/18 та висновок експертів за результатами проведення судової експертизи металів і сплавів №31194/20-34/3633-3637/21-34 від 26.01.2021 (далі висновок судових експертів).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.02.2021 у справі №911/2617/18 поновлено провадження та призначено підготовче засідання на 01.03.2021.

01.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про призначення у даній справі повторної судової експертизи металів і сплавів.

Вказане вище клопотання обгрунтовано тим, що висновок експертів є неточним та неповним, оскільки містить доводи експертів про ймовірне використання баку не за призначенням, що не відповідає дійсності, а в частині поставленого на експертизу питання про причинний зв`язок між виявленими дефектами баку та порушенням технології зварювання такого баку експертами не надано відповідь взагалі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.03.2021 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 30.03.2021.

23.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від представника третьої особи надійшла заява про участь у судовому засіданні 30.03.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області у складі судді Зайця Д.Г. від 26.03.2020 у справі №911/2617/18 відмовлено представнику ТОВ ТАН у задоволенні заяви про участь у судовому засіданні 30.03.2021 року в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.03.2020 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 12.04.2021.

07.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшли:

- клопотання про відкладення розгляду справи;

- клопотання про участь у судовому засіданні 12.04.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів та сервісу для проведення відеоконференцій EasyCon.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.04.2020 у справі №911/2617/18 задоволено клопотання ТОВ ТАН про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду; судове засідання, призначене у справі на 12.04.2021 об 11:30, постановлено провести у режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

12.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про уточнення і доповнення клопотання про призначення призначення у даній справі судової експертизи.

Так, відповідно до вказаного уточнення позивач зазначив, що точної та ясної відповіді на винесене судом питання щодо причини утворення корозії бака експертами не надано, а дослідження відповідності зварних швів металу баку експертами не здійснювалось, як наслідок позивач просив суд призначити у даній справі додаткову комплексну експертизу металів і сплавів, на вирішення якої поставити такі питання:

- чи відповідають матеріали, з яких виготовлений бак 46%-го розчину лугів, місткістю 25 м. куб., із заводським номером 02227, зазначеним в його паспорті стандартам (даним)?;

- чи відповідають зварні шви металу баку 46%-го розчину лугів, місткістю 25 м. куб., із заводським номером 02227 його паспортним даним та чи були застосовані при зварюванні відповідні зварювальні матеріали та дотримано технологію зварювання?

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.04.2020 у справі №911/2617/18 відкладено підготовче засідання на 11.05.2021.

19.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 11.05.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів та сервісу для проведення відеоконференцій EasyCon.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.04.2020 у справі №911/2617/18 задоволено заяву ТОВ ТАН про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду; судове засідання, призначене у справі на 11.05.2021 о 14:15, постановлено провести у режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

26.04.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшла заява з процесуальних питань, зокрема третя особа зауважила на повноті та ясності наданого експертною установою висновку, як наслідок відсутності підстав для проведення додаткової експертизи, а також повторно заперечила проти позову.

У підготовчому засіданні 11.05.2021 судом відмовлено у задоволенні клопотання позивача про призначення у даній справі додаткової експертизи з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ГПК України якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Водночас частиною першою статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Як слідує зі змісту висновку судових експертів, останніми у повному обсязі охоплено поставлені судом питання та надано відповіді у тих частинах, в яких це можливо було зробити, тобто жодне з поставлених питань експертами не залишено поза увагою.

Водночас запропоновані позивачем у клопотанні питання для додаткової експертизи, як і саме клопотання за змістом спрямовано не на отримання більш повних та ясних відповідей на поставлені судом питання, а - на отримання інших відомостей, отримання яких не було метою призначення експертизи згідно ухвали Господарського суду Київської області від 21.10.2019 у даній справі.

З огляду вказаного вище суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про призначення додаткової експертизи у даній справі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.05.2020 у справі №911/2617/18 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 25.05.2021 та викликано учасників справи у судове засідання.

13.05.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ТОВ ТАН надійшла заява про участь у судовому засіданні 25.05.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів та сервісу для проведення відеоконференцій "EasyCon".

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.05.2021 у справі №911/2617/18 у задоволенні заяви ТОВ ТАН про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.05.2020 у справі №911/2617/18 оголошено перерву у судовому засіданні до 29.06.2021.

09.06.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Товариства з обмеженою відповідальністю ТАН надійшла заява про участь у судовому засіданні 29.06.2021 о 14:00 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів та сервісу для проведення відеоконференцій "EasyCon".

Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.06.2021 у справі №911/2617/18 відмовлено в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ТАН про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.06.2020 у справі №911/2617/18 оголошено перерву у судовому засіданні до 20.07.2021.

У судове засідання 20.07.2021 представники сторін не з`явились.

Водночас відповідач наданим ст. 165 Господарського процесуального кодексу України правом не скористався та відзив на позовну заяву не надав.

У судовому засіданні 20.07.2021, після закінчення з`ясування обставин та дослідження доказів, суд вийшов до нарадчої кімнати, після виходу з якої

ВСТАНОВИВ:

15.02.2013 між ТОВ Буденергомонтаж як покупцем та ТОВ Монтаж-Енергобуд як постачальником укладено договір поставки обладнання №04 (далі договір поставки), відповідно до п. 1.1. якого постачальник зобов`язується у встановлений цим договором строк здійснити поставку (передати у власність) обладнання (в подальшому продукція), найменування, кількість та асортимент яких вказується в додатках до договору (специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього договору, а покупець зобов`язується прийняти цю продукцію та оплатити її вартість на умовах, що встановлені цим договором.

Відповідно до пп. 2.3, 2.4., 6.2., 7.1. та 12.2. договору поставки якість продукції, що поставляється, повинна відповідати стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до її якості.

У разі постачання неякісної продукції покупець має право відмовитись від прийняття продукції та вимагати заміни неякісної продукції на якісну або вимагати повернення коштів.

Приймання продукції за кількістю та якістю проводиться покупцем відповідно до Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за кількістю, затвердженої постановою Держарбітражу при раді Міністрів СРСР від 15.06.1965 №П-6, та Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю, затвердженої постановою Держарбітражу при раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 №П-7.

Гарантійний строк експлуатації продукції вказаний у паспорті заводу-виробника.

Даний договір діє до 31.12.2013.

Копія вказаного вище договору, оригінал якого оглянуто судом в підготовчому засіданні 21.10.2019, наявна в матеріалах справи.

Відповідно до специфікації ємкісного обладнання до договору поставки (додаток №1 від 15.02.2013 до договору поставки обладнання №4 від 15.02.2013) сторони погодили до поставки, зокрема, бак 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 вартістю 267 584,40 грн. Копія вказаної специфікації наявна в матеріалах справи.

За доводами позивача відповідач поставив йому бак 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 вартістю 267 584,40 грн та разом з відповідним баком передав паспорт посудини, працюючої під тиском не більше 0,07 МПа (0,7 кгс/см2), без тиску або під вакуумом разом з протоколами за результатами візуально-оптичного контролю, ультразвукового контролю, гідравлічних випробувань, таблицею патрубків та технічною характеристикою.

На підтвердження вказаних вище обставин позивачем надано копії видаткової накладної №РН-0000085 від 24.04.2013 та паспорта посудини, працюючої під тиском не більше 0,07 МПа (0,7 кгс/см2), без тиску або під вакуумом заводський №02277 (далі - паспорт), оригінал якого оглянуто судом в підготовчому засіданні 08.10.2019.

Також до позовної заяви позивачем долучено платіжні доручення на підтвердження оплати продукції за договором поставки.

Як зауважив позивач, до липня 2018 року вказаний вище бак не використовувався, в тому числі не заповнювався лугами, але після заповнення бака водою 09.07.2018 встановлено протікання води через численні наскрізні отвори, тріщини, не провари стінок основного металу баку, а також встановлено зменшення товщини стінок основного металу баку корозійними язвами та індикації різного діаметру (порушення структури металу).

В підтвердження вказаного вище позивачем надано копію акта огляду баку 46%-го розчину луги, місткістю 25 м3, заводський номер 02277 від 09.07.2018.

За доводами позивача, про виявлені недоліки відповідача повідомлено листом від 20.08.2018 та запропоновано направити представника для додаткового огляду баку та встановлення його недоліків, визначення якості та відібрання зразків.

Однак, як зауважив позивач, відповідач листом №65 від 23.08.2018 повідомив позивача про неможливість виконати пропозицію позивача.

Копії вказаних вище листів наявні в матеріалах справи.

З огляду на вказані вище обставини позивач зазначив, що проведеним ТОВ «Центр промислової діагностики і контролю» на замовлення дослідженням встановлено, що застосовані для бака матеріали не відповідають вимогам нормативно-технічної документації, а виявлені дефекти зварювальних з`єднань у вигляді непроварів, тріщин є відхиленням від технології зварювання, а саме застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму.

В підтвердження зазначеного позивачем надано акт відбору проб №1 від 13.07.2018 та Технічний звіт виробничої лабораторії технічного контролю ТОВ «Центр промислової діагностики і контролю» від 07.09.2018.

Позивач зазначив, що виявлені вище недоліки були прихованими та не могли бути виявлені під час прийняття відповідного товару, тобто такі недоліки, на переконання позивача, виникли до передання баку позивачу та з причин, які існували до такого моменту, а тому згідно ч. 5 ст. 680 Цивільного кодексу України відповідач, як постачальник, несе відповідальність та згідно ч. 2 ст. 678 ЦК України, ч. 5 ст. 268 ГК України зобов`язаний повернути сплачену за товар суму.

Крім того позивач зазначив, що згідно ч. 7 ст. 269 та ч. 2 ст. 231 Господарського кодексу України відповідач зобов`язаний сплатити штраф у розміри 20% вартості неякісних (некомплектних товарів), що складає 53 516,88 грн (267 584,40 грнх20%).

Отже, ТОВ Буденергомонтаж просить суд стягнути з ТОВ Монтаж-Енергобуд 267 584,40 грн, сплачених за товар неналежної якості, та 53 516,88 грн штрафу за поставку товару неналежної якості.

Згідно поданої заяви відповідач зауважив, що гарантійний строк на бак сплив 24.04.2015, як наслідок трирічний строк позовної давності у даній справі минув 24.05.2018, а тому ТОВ Буденергомонтаж позовну заяву у зв`язку з недоліками проданого товару подано до суду за його межами.

Водночас відповідач зазначив, що до вимог у зв`язку з недоліками товару застосовується спеціальна позовна давність в один рік, яка обчислюється від дня виявлення недоліків в межах строку придатності, тоді як згідно ч. 8 ст. 269 ГК України у випадках поставлення товару на підставі господарського договору та внаслідок правовідносин суб`єктів господарювання застосовується спеціальна позовна давність тривалістю в шість місяців.

Крім того відповідач зазначив, що позивач не надав доказів на підтвердження обставин виявлення недоліків баку після спливу 18-місячного гарантійного строку, як і не підтверджені належним та допустимими доказами доводи позивача про те, що недоліки баку виникли до передачі відповідачем такого баку позивачу.

Отже, відповідач вважає, що до вимог позивача слід застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовної заяви.

Своєю чергою ТОВ «ТАН» зазначило, що згідно відомостей технічного відділу товариства відсутні документальні дані щодо виготовлення, надання технічного паспорту на бак №02277 на адресу ТОВ Монтаж-Енергобуд або ТОВ Буденергомонтаж, як і за даними бухгалтерії товариства відсутні відомості стосовно продажу відповідного баку сторонам спору у даній справі.

Водночас третя особа зауважила, що згідно відомостей технічного відділу ТОВ «ТАН», бак 46% луги, заводський номер №02277 виготовлено 24.04.2013, найменування та адреса підприємства-власника «ГСП ЧАЕС», тоді як матеріали справи не містять доказів ідентифікації баку по виробнику та доказів на підтвердження того, що такий бак, який є предметом позову у даній справі, виготовлено ТОВ «ТАН».

В розрізі вказаного вище ТОВ «ТАН» зазначило, що єдиним належним доказом на підтвердження або спростування викладених у позові обставин є бак 46% розчину лугу місткістю 25 куб.м. заводський №02277, який жодним із учасників не подано суду у якості речового доказу.

Під час розгляду спору у даній справі на стадії призначення та проведення судової експертизи ТОВ «ТАН» зауважило, що:

- такий бак, який не оглянуто експертами та місцезнаходження якого не встановлено, відповідно до свого стану та поставлених судом на розгляд експерта питань не може бути матеріалом для проведення експертизи, оскільки фактично сам є предметом позову;

- відібрання зразків для проведення експертизи здійснено з порушенням однією зацікавленою стороною, позивачем, без участі експерта та інших учасників справи, а тому надані на дослідження фрагменти не є фрагментами баку 46% розчину лугу місткістю 25 куб.м. заводський №02277;

- складений за результатами дослідження баку, який не подано сторонами згідно ст.ст. 74, 80 ГПК України та не визнано речовим доказом згідно ст. ст. 73, 93 ГПК України, з урахуванням порушення ст. 102 ГПК України щодо відібрання зразків, висновок експерта не буде відповідати критеріям щодо належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.

Крім того третя особа зазначила, що:

- позивач, отримавши паспорт на бак, був обізнаний із зазначеними у ньому гарантійними строками та відповідно мав можливість перевірити його стосовно наявності дефектів, тоді як станом на момент звернення до суду із відповідним позовом гарантійний строк придатності та зберігання баку минув;

- позивачем не доведено належними та допустимими доказами належного зберігання баку, а вказані позивачем недоліки баку могли виникнути внаслідок неправильного зберігання виробу;

- наявна в матеріалах справи прибуткова накладна №ПН-000254 від 24.04.2013 не відповідає законодавчим вимогам до первинних облікових документів, оскільки не містить підписів та печаток сторін і не містить ідентифікуючих товар відомостей, а доказів на підтвердження придбання позивачем саме баку 46% розчину лугу місткістю 25 куб.м. заводський №02277 суду не надано.

З огляду на вказане вище ТОВ «ТАН» не визнало заявлені позовні вимоги у повному обсязі, а згідно поданої заяви просило застосувати наслідки спливу строку позовної давності та відмовити у задоволенні позову

На вказану вище заяву позивач заперечив з огляду на те, що у спірних правовідносинах позовна давність обчислюється від дня виявлення недоліків, а позовна давність застосовується лише за заявою сторони спору, якою третя особа не є.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, суд встановив, що заявлена позовна вимога задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 173, ч. 1 ст. 265, ч.ч. 1, 4 ст. 268 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

За договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Якість товарів, що поставляються, повинна відповідати стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до їх якості, або зразкам (еталонам), якщо сторони не визначать у договорі більш високі вимоги до якості товарів.

Постачальник повинен засвідчити якість товарів, що поставляються, належним товаросупровідним документом, який надсилається разом з товаром, якщо інше не передбачено в договорі.

Згідно ч. 6 ст. 265 ГК України до відносин поставки, не врегульованих цим Кодексом, застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України про договір купівлі-продажу.

Приписами ст. ст. 662, 673 Цивільного кодексу України унормовано, що продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується.

З огляду зазначених вище нормативних приписів суд дійшов висновку, що підписання сторонами договору поставки свідчить про погодження, зокрема, ТОВ Монтаж-Енергобуд з умовами відповідно укладеного правочину та породжує для відповідача обов`язок по поставці позивачу продукції належної якості, зокрема згідно умов договору такої, що відповідає стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до її якості.

Відповідно до ст. 193 ГК України, що кореспондує зі ст. 526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

З наявної в матеріалах справи копії видаткової накладної №РН-0000085 від 24.04.2013 слідує, що відповідачем передано, а позивачем без заперечень щодо комплектності та якості прийнято, зокрема, бак 46%-го розчину лугу, 25 м. куб. вартістю 267 584,40 грн (далі - бак).

Водночас, як слідує зі змісту взаємно адресованих сторонами листів, разом із вказаним вище баком позивачу передано паспорт посудини, працюючої під тиском не більше 0,07 МПа (0,7 кгс/см2), без тиску або під вакуумом заводський №02277.

Як слідує зі змісту вказаного вище паспорта, бак 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 має такі технічні характеристики і параметри, зокрема:

- дата виготовлення 24.04.2013;

- матеріали основних виробів: AISI 321, AISI 304;

- гарантії виробника гарантійний строк 18 місяців з дня введення в експлуатацію, але не більше 24 місяців з дня виготовлення;

- бак 46%-ного розчину луги місткістю 25 м3 заводський №02277 виготовлено у відповідності з СОУ МПП 71.12.-217:2009. Посудина визнана придатною для роботи відповідно до вказаних у даному паспорті параметрів і середовища.

З огляду на вказане вище судом визнаються неспроможними посилання третьої особи на відсутність доказів поставки позивачу баку 46%-го розчину луги місткістю 25 м3, заводський №02277, виготовленого саме ТОВ «ТАН».

Так, позов у даній справі, зокрема вимогу про повернення сплачених за товар коштів позивач обґрунтовує обставинами виявлення у поставленому відповідачем товарі баку 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 вартістю 267 584,40 грн, прихованих недоліків, що виникли до передання йому товару, а саме: невідповідність вимогам нормативно-технічної документації застосованих для баку матеріалів та відхилення від технології зварювання.

Приписами ч. 2 ст. 678 Цивільного кодексу України унормовано що у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором, зокрема, відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми.

До того ж, згідно ч. 5 ст. 268 Господарського кодексу України, у разі поставки товарів більш низької якості, ніж вимагається стандартом, технічними умовами чи зразком (еталоном), покупець має право відмовитися від прийняття і оплати товарів, а якщо товари уже оплачені покупцем, - вимагати повернення сплаченої суми.

Поряд з тим частинами 1, 3-5 ст. 680 Цивільного кодексу України встановлено, що покупець має право пред`явити вимогу у зв`язку з недоліками товару за умови, що недоліки виявлені в строки, встановлені цією статтею, якщо інше не встановлено договором або законом.

Якщо на товар встановлено гарантійний строк, покупець має право пред`явити вимогу у зв`язку з недоліками товару, які були виявлені протягом цього строку.

Покупець має право пред`явити вимогу у зв`язку з недоліками товару, на який встановлений строк придатності, якщо вони виявлені протягом строку придатності товару.

Якщо недоліки товару виявлені покупцем після спливу гарантійного строку або строку придатності, продавець несе відповідальність, якщо покупець доведе, що недоліки товару виникли до передання йому товару або з причин, які існували до цього моменту.

Приписи статтей 73, 74, 76 ГПК України презюмують, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Однак, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин виявлення у баку 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 зазначених позивачем прихованих недоліків, тоді як наявний в матеріалах справи акт огляду баку 46%-го розчину луги, місткістю 25 м3, заводський номер 02277 від 09.07.2018 оцінюється судом критично з огляду на таке.

Зі змісту вказаного вище акту слідує, що його складено 09.07.2018 представником ТОВ «Буденергомонтаж», представником ЦПРВ Чорнобильської АЕС та інженером технічного нагляду БС на території проммайданчику Чорнобильської АЕС.

Водночас звернення позивача до відповідача стосовно недоліків баку з пропозицією його огляду у присутності представника відповідача оформлено листом №02/250 від 20.08.2018.

З огляду на вказане вище, оскільки акт огляду баку складено позивачем в односторонньому порядку 09.07.2018, до моменту повідомлення відповідача про наявність претензій щодо якості баку, суд дійшов висновку, що відповідний акт не є належним та допустимим доказом поставки відповідачем товару неналежної якості.

В розрізі висновку про одностороннє складення акту огляду баку від 09.07.2018 суд вважає за необхідне зазначити, що вказані у зазначеному акті особи не є представниками сторін даного спору, у тому числі відповідача, та не мають відношення до спірних у даній справі відносин стосовно поставки товару відповідачем саме позивачу.

Поряд з тим, відповідно до змісту укладеного між сторонами договору приймання продукції, зокрема, по якості здійснюється відповідно до Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю, затвердженої постановою Держарбітражу при раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 №П-7 (далі Інструкція П-7), положеннями пункту 9 якої визначено, що:

- акт про приховані недоліки, виявлені у продукції з гарантійним терміном або терміном придатності, має бути складено протягом 5 днів з моменту виявлення недоліків, але в межах встановленого гарантійного строку;

- прихованими недоліками визнаються такі недоліки, які не могли бути виявлені при звичайній для даного виду продукції перевірці і виявлені тільки в процесі переробки, підготування до монтажу, в процесі монтажу, випробовування, використання і зберігання продукції.

Так, для баку 46%-го розчину луги місткістю 25 м3 паспортом встановлено гарантійний строк 18 місяців з дня введення в експлуатацію, але не більше 24 місяців з дня виготовлення, тобто останнім днем гарантійного строку є 25.04.2015 (24 місяці з 24.04.2013).

Втім акт огляду баку від 09.07.2018 не відповідає вимогам Інструкції П-7 ані щодо порядку ані щодо строків складення відповідного акту, тоді як доказів на підтвердження загалом обставин прийняття баку 46%-ного розчину луги місткістю 25 м3 відповідно до вимог Інструкції П-7 суду не надано.

Отже, акт огляду баку від 09.07.2018 не є належним та допустимим доказом поставки відповідачем продукції неналежної якості.

Що ж до посилання позивача на технічний звіт виробничої лабораторії технічного контролю ТОВ «Центр промислової діагностики і контролю» від 07.09.2018, в розрізі обставин виявлення прихованих недоліків баку, то судом відхиляються відповідні посилання та не приймається зазначений звіт як належний та допустимий доказ виявлення прихованих недоліків баку з огляду на таке.

Згідно ч. 2 ст. 73, ч. ч. 1, 3, 6, 7 ст. 98, ч.ч. 1, 5 ст. 101 ГПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З аналізу вказаних вище приписів слідує, що висновок експерта складається за результатами проведення судової експертизи та є одним із видів доказів у справі.

Однак наданий позивачем звіт виробничої лабораторії технічного контролю ТОВ «Центр промислової діагностики і контролю» від 07.09.2018 не є висновком експерта у розумінні вказаних вище приписів, оскільки такий звіт не містить відомостей про те, що його підготовлено на замовлення учасником справи для подання до суду, а також про те, що особи, якй його склали мають кваліфікацію судових експертів та повідомлені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Поряд з тим ухвалою Господарського суду Київської області від 21.10.2019 у справі №911/2617/18 призначено судову експертизу металів і сплавів, на вирішення якої винесено такі питання:

- чи відповідає якісний і кількісний хімічний склад баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277 ДСТУ? Якщо ні, то чи є виявлені дефекти наслідком застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму технології зварювання?

- чи відповідає якісний та кількісний хімічний склад наданих об`єктів дослідження стандартам AISI 321 та AISI 304? Якщо ні, то чи є виявлені дефекти наслідком застосування невідповідних зварювальних матеріалів та порушення температурного режиму технології зварювання?

- чи є виявлені недоліки баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277 наслідком порушень правил зберігання та використання відповідного баку?

Згідно наявного в матеріалах справи висновку експертів за результатами проведення судової експертизи металів і сплавів №31194/20-34/3633-3637/21-34 від 26.01.2021 судовими експертами на поставлені судом питання надано такі відповіді:

- якісний і кількісний хімічний склад наданих на експертизу об`єктів дослідження, вирізаних з баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером 02277, згідно проведеному аналізу, з урахуванням допустимих відхилень регламентованих ГОСТ 5632-72 Сталі високолеговані і сплави корозійностійкі, жаростійкі і жароміцні допустимих відхилень, відповідає міждержавному ДСТУ ГОСТ 5632-72 для марок сталей 08X18H10T, 12X18H9, 12X18H9T та 12X18H10T;

- якісний та кількісний хімічний склад наданих об`єктів дослідження відповідає параметрам, що надані позивачем у якості стандарту для сталі марки AISI 321 (див. ст. 98, том 2 матеріалів господарської справи №911/2617/18). Оскільки відповідність складу наданих об`єктів до марки сталі AISI 321 встановлено, інша частина питання щодо встановлення відповідності наданих об`єктів дослідження до інших марок сталей, включаючи AISI 304, втрачає сенс;

- виявлена корозія наданих на дослідження фрагментів «баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером 02277» (як вказано в ухвалі суду) найімовірніше є наслідком експлуатації бака з використанням металевої міді у присутності натрієвого лугу, в результаті чого утворилась гальванопара залізо-мідь, яка і стала причиною корозії. Матеріал «баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером 02277» (як вказано в ухвалі суду) високолегована корозійностійка сталь. Він не піддається корозії під впливом лугу, але не за наявності гальванопари залізо-мідь. Відповісти на питання, чи є порушення правил використання досліджуваного баку його використання при наявності гальванопари не представляється за можливе, так як вказане питання не відноситься до питань судової експертизи.

До того ж у змісті описової частини зазначеного вище висновку судовими експертами зазначено, зокрема, що:

- оскільки запитання 1 ухвали суду не містить посилання на конкретну марку сталі згідно ДСТУ, то було здійснено пошук відповідності до державних стандартів, чинних на момент виготовлення «баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м » (як вказано в ухвалі суду). Пошук відбувався за допомогою ліцензованого програмного комплексу SPECTRO Metal Database [2.2]. Сталями, що найкраще відповідають складу наданих об`єктів дослідження, виявились сталі марок 08Х18Н10Т, 12Х18Н9, 12Х18Н9Т та 12Х18Н10Т, хімічний склад яких вказано в Таблиці 1, згідно міждержавного стандарту ТОСТ 5632-72 Сталі високолеговані і сплави корозійностійкі, жаростійкі і жароміцні [1.3];

- відповідно до результатів проведених досліджень поверхонь та елементного складу об`єктів 1-6 не виявлено отворів з механічним характером утворення. Всі виявлені отвори та їх зародки мають схожу морфологію, що ймовірно вказує на однакову природу їх походження. Наявність зародків отворів та поздовжніх приповерхневих отворів лише з внутрішньої сторони наданих об`єктів дослідження, ймовірно свідчить, що еволюція утворення цих отворів починалась із внутрішньої сторони «баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3 із заводським номером №02277» (як вказано в ухвалі суду);

- наявність отворів, однаково розповсюджених, не лише на зварюваних швах, але і далеко за їх межами дозволяє зробити висновок, що якість зварювання не може бути причиною виявленої корозії «баку 46%-го розчину лугів місткістю 25 м3» (як вказано в ухвалі суду).

Судом відхиляються посилання третьої особи на порушення порядку зібрання матеріалів для проведення експертизи та незалучення до справи баку у якості речового доказу, оскільки норми ГПК України, у тому числі ст. ст. 73, 93 та 102 вказаного кодексу, на які посилається третя особа, не визначають чіткого переліку об`єктів матеріального світу, які мають бути обов`язково залучені до справи як речові докази, а також не визначають чіткої процедури відібрання матеріалів для експертизи, зокрема щодо відібрання зразків за участі усіх учасників справи та/або експерта.

Також, з урахуванням обставин справи, зокрема щодо подання позивачем заяви про призначення додаткової експертизи у даній справі, суд вважає за необхідне зазначити, що позивач не позбавлений був можливості подати проведений на його власне замовлення висновок експерта згідно вимог ст. ст. 98, 101 ГПК України стосовно питання відповідності зварювальних матеріалів та температурного режиму технології зварювання під час виробництва баку.

Крім того суду не надано жодних належних та допустимих у розумінні статей 73, 76-79 ГПК України доказів на підтвердження умов зберігання баку з моменту його отримання позивачем, у тому числі на підтвердження того, що вказаний бак зберігався відповідно до вимог стандартів та технічних умов.

Наданий же позивачем акт огляду умов зберігання бака 46%-го розчину луги, місткістю 25 м3, заводський номер 02277, в розрізі зазначеного вище оцінюється судом критично, позаяк відповідний акт складено 02.07.2019, тобто не на дату прийняття позивачем у власність такого баку на підставі видаткової накладної №РН-0000085 від 24.04.2013.

До того ж суду не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обставин передання позивачем такого баку іншій особі, зокрема ДСП «Чорнобильська АЕС», а також обставин стаціонарної установки такого баку в приміщенні складу хімічних реагентів проммайданчику у 2013 році, що ставить під сумнів зазначення у акті про знаходження баку з 2013 року до 2019 року в приміщенні складу.

Інших належних та допустимих доказів на підтвердження обставин істотного порушення відповідачем вимог щодо якості поставленого ним баку, у тому числі наявності у останньому таких недоліків як невідповідність вимогам нормативно-технічної документації застосованих для баку матеріалів та відхилення від технології зварювання суду не надано.

З огляду викладеного вище суд дійшов висновку про доказову необгрунтованість покладених позивачем в основу наявності підстав для повернення коштів за товар обставин поставки відповідачем неякісної продукції та виявлення позивачем у ній прихованих недоліків.

В розрізі зазначеного вище суд вважає за необхідне вказати, що:

- для ствердження про наявність у продукції прихованих недоліків необхідним є: по-перше - здійснення звичайної для даного виду продукції перевірки, по-друге - виявлення недоліків під час використання (зберігання) та доведення цього факту належними та допустимими доказами;

- сам позивач зазначив, що вперше перевірив/використав бак лише у 2018 році, тобто зі спливом майже трьох років після закінчення гарантійного строку та п`яти років після отримання баку у власність, тоді як отримання позивачем разом з баком паспорту на відповідну продукцію свідчить про обізнаність позивача зі встановленими гарантійними строками для баку, що не перешкоджало провести відповідні огляд та випробування баку в межах гарантійних строків;

- судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому; повнота судового пізнання фактичних обставин справи передбачає, з одного боку, залучення всіх необхідних доказів, а з іншого, - виключення зайвих доказів;

- належність доказів спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини; під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання;

- надання оцінки доказам є виключною компетенцією суду, тоді як принцип оцінки доказів «поза розумним сумнівом» полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення;

- повноту дослідження обставин справи забезпечує принцип змагальності, який не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує, тоді як обов`язок з доказування в силу вимог процесуального закону покладено безпосередньо на сторони, а процедура доказування містить достатньо широкий обсяг можливостей та прав сторін стосовно доведення обставин, покладених в основу обгрунтування власних доводів та заперечень, скористатися якими позивач не був позбавлений можливості.

За таких обставин, враховуючи доказову необгрунтованість обставин наявності передбачених ст. 678 ЦК України та ст. 268 ГК України правових підстав для повернення відповідачем сплачених за товар грошових коштів, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимоги позивача про стягнення з відповідача 267 584,40 грн, сплачених за товар неналежної якості.

Що ж до вимоги позивача про стягнення з відповідача 53 516,88 грн штрафу за поставку неналежної якості слід зазначити таке.

В обгрунтування наявності підстав для нарахування та стягнення відповідної суми штрафу позивач посилається на ч. 7 ст. 269 та ч. 2 ст. 231 ГК України.

Відповідно до ст. ст. 216, 230, 269 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

У разі поставки товарів неналежної якості покупець (одержувач) має право стягнути з виготовлювача (постачальника) штраф у розмірі, передбаченому статтею 231 цього Кодексу, якщо інший розмір не передбачено законом або договором.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №904/4156/18 (провадження № 12-117гс19) викладено такі правові висновки:

- господарсько-правова відповідальність за порушення договірних зобов`язань також поділяється на встановлену законом і договірну. Необхідною умовою застосування такої відповідальності є визначення у законі чи у договорі управненої та зобов`язаної сторони, виду правопорушення, за вчинення якого застосовується відповідальність, штрафні санкції і конкретний їх розмір;

- з аналізу положень статті 231 ГК України вбачається, що нею передбачено можливість законодавчого встановлення щодо окремих видів зобов`язань штрафних санкцій, що мають імперативний характер (тобто, їх розмір не може бути змінений за згодою сторін та не залежить від їх волевиявлення), а також можливість законодавчого встановлення щодо окремих видів зобов`язань штрафних санкцій, розмір яких може бути змінений сторонами за умовами договору;

- частина друга статті 231 ГК України визначає уніфікований розмір штрафних санкцій за певні види правопорушень (порушення вимог щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг), порушення строків виконання негрошового зобов`язання) у господарському зобов`язанні, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, якщо інше не передбачено законом або договором;

- частина третя цієї статті передбачає можливість законодавчого встановлення розміру штрафних санкцій і за інші види правопорушень у окремих видах господарських зобов`язань, перелічених у частині другій статті 231 ГК України;

- частиною четвертою статті 231 ГК України законодавець передбачає застосування штрафних санкцій, у разі якщо їх розмір законом не визначено, у розмірі, визначеному умовами господарського договору, а також надає сторонам право встановлювати різні способи визначення штрафних санкцій, - у відсотковому відношенні до суми зобов`язання (виконаної чи невиконаної його частини) або у певній визначеній грошовій сумі, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг);

- положення частини шостої статті 231 ГК України регулюють виключно правовідносини сторін щодо їх відповідальності за невиконання грошових зобов`язань, передбачаючи їх встановлення у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Як слідує зі змісту укладеного між сторонами договору поставки, таким правочином не передбачено відповідальності постачальника, тобто відповідача, за поставку неякісного товару у вигляді сплати штрафу, як і не передбачено розміру відповідної неустойки.

Водночас встановлений ч. 2 статті 231 ГК України штраф за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів застосовуються виключно у передбачених цією нормою випадках, попри те спірні у даній справі правовідносини ані за суб`єктним складом, ані за їх предметом під ці випадки не підпадають.

Отже, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до відповідача такої міри відповідальності, як сплата штрафу, за відсутності конкретно визначеного її розміру в договорі та законі, як наслідок відмову у задоволенні вимоги позивача про стягнення з відповідача 53 516,88 грн штрафу за поставку неналежної якості.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору у даній справі покладаються судом на позивача з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж (07100, Київська обл., місто Славутич, Чернігівський квартал, будинок 25, ідентифікаційний код 31966754) до Товариства з обмеженою відповідальністю Монтаж-Енергобуд (07100, Київська обл., місто Славутич, вул. Військових Будівельників, 1, ідентифікаційний код 35511429) про стягнення 321 101,28 гривень відмовити повністю.

2. Понесені позивачем судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 13.09.2021.

Суддя В.А. Ярема