ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"01" вересня 2021 р.Справа № 922/2877/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

розглянувши матеріали

позовної заяви Приватного підприємства фірма "Оберон" (61070, м. Харків, пров. Лісопарківський 1-й, буд. 3)
до Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (61022, м. Харків, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 6-й під`їзд, 1-й поверх, кімн. 35)
про визнання протиправним та скасування рішення.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Харківської області подано позов Приватного підприємства фірма "Оберон" до Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення Адміністративної колегії Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №70/23-р/к від 20.04.2021 р. у справі №3/12-106-20.

Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи складається зі сплати судового збору за подання даного позову до суду у розмірі 2270,00 грн.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.07.2021 позовну заяву залишено без руху через недодержання позивачем процесуальних вимог пункту 2 частини 3 статті 162, пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

20.08.2021 в системі діловодства господарського суду Харківської області від Приватного підприємства фірма "Оберон" зареєстровано заяву про усунення недоліків позовної заяви (вх. №19557) разом із доданими до неї документами, в якій позивач повідомляє про усунення недоліків позовної заяви та надає позовну заяву у виправленій редакції разом із доказами її направлення на адресу відповідача та докази сплати судового збору.

У зв`язку із перебуванням судді Сальнікової Г.І. у відпустці в період з 09.08.2021 р. по 31.08.2021 р., дослідження вищевказаної заяви разом із доданими до неї документами, а також вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, здійснюється судом в перший після відпустки робочий день.

Дослідивши вищевказану заяву, а також додані до неї документи, суд встановив наявність правових підстав для повернення позовної заяви на підставі частини 4 статті 174 ГПК України, про що зазначає наступне.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.07.2021 встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, а також зобов`язано позивача у випадку виправлення зазначених в ухвалі недоліків та подання нових доказів невідкладно надіслати відповідні документи відповідачу, докази про це надати суду. Одночасно роз`яснено, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

За змістом статей 2, 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала господарського суду Харківської області про залишення позовної заяви без руху від 21.07.2021 у справі № 922/2877/21 була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 22.07.2021, що вбачається за веб-посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/98453876.

Відповідно до правового висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що викладений у постанові від 11.08.2020 у справі №404/4551/19 оприлюднення рішення не скасовує обов`язок суду видати копії судових рішень учасникам справи або надіслати їм такі копії у встановленому законом порядку.

З огляду на наведене, відповідно до частини 11 ст. 242 ГПК України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Пунктом 11 розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державною судової адміністрації України від 20.08.2019 за № 814, з подальшими змінами та доповненнями, передбачено, що позивачу/заявнику/скаржнику або представнику позивача/заявника/скаржника після постановлення ухвали про залишення позовної заяви/заяви/скарги/клопотання без руху надсилається копія ухвали рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення або видається цій особі під розписку.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, і які регулюють відносини між ними.

Відповідно до п. 11, 17 Правил поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою "Вручити особисто", рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення.

Згідно з пунктом 94 Правил порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України "Про поштовий зв`язок", цих Правил.

Тобто, юридична особа має обов`язок отримувати поштову кореспонденцію за своїм місцезнаходженням.

Суд зазначає, що вищевказана ухвала від 21.07.2021, копія якої направлялася судом рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення на належну адресу позивача, яка зазначена останнім у позовній заяві та яка підтверджена відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, була повернута на адресу суду без доказів вручення адресату з довідкою відділення поштового зв`язку Ф.20, в якій значиться причина повернення: "адресат відсутній за вказаною адресою".

Беручи до уваги вищевказане суд зауважує, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному разі суду.

Установлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням. Крім того, день належного вручення копії судового рішення може бути встановлений виключно з відповідної відмітки на поштовому повідомленні/довідки відділення поштового зв`язку або розписки про отримання копії судового рішення.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.08.2021 у справі №914/1191/20, від 13.01.2020 у справі №910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 та від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б.

З огляду на наведене, судом дотримано вимоги процесуального законодавства в частині своєчасного оприлюднення в електронній формі в Єдиному державному реєстрі судових рішень означеної ухвали суду та направлено рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення на належну адресу позивача засвідчену копію ухвали, що свідчить про вжиття необхідних заходів для повноцінної реалізації позивачем права на ознайомлення зі змістом вказаної ухвали суду з дня її отримання та подання заяви про усунення недоліків позову в межах встановленого процесуального строку.

Згідно статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до статті 115 ГПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Положеннями частини 1 статті 116 ГПК України передбачено, що перебіг процесуальних строків починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи вищевказані приписи, суд наголошує, що вчинення позивачем відповідних процесуальних дій може бути реалізовано ним протягом встановленого процесуального строку, який починається з наступного дня після настання відповідної події та триває до 24 години останнього дня строку.

Згідно з частиною 7 статті 116 ГПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Пунктом 5 частини 6 статті 242 ГПК України передбачено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З наявної на вищевказаній довідки відділення поштового зв`язку відбитку календарного штемпеля вбачається, що днем проставлення відмітки про відсутність адресата за адресою є 02.08.2021. З підстав наведеного, встановлений судом процесуальний строк для усунення позивачем недоліків позовної заяви до 07.08.2021 включно.

Разом з тим, частиною 4 ст. 116 ГПК України закріплено, що якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Враховуючи те, що п`ятий день процесуального строку для виправлення недоліків позовної заяви припадає на 07.08.2021 (субота), то останнім днем для звернення до господарського суду з заявою про усунення недоліків позовної заяви є перший після нього робочий день, тобто 09.08.2021.

У даному разі, заява про усунення недоліків позовної заяви надійшла до суду засобами поштового зв`язку. З наявної на поштовому конверті АТ "Укрпошта" інформації про поштове відправлення вбачається, що заява про усунення недоліків позовної заяви була направлена на адресу суду 18.08.2021, номер поштового відправлення 619, тобто майже через місяць з дня постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху від 21.07.2021, що свідчить про пропущення встановленого процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України", заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та "Трух проти України" (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

За змістом частини 1 статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

При цьому суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною 4 цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності заяв, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Отже, враховуючи прецедентну практику Європейського суду з прав людини та імперативні приписи процесуального законодавства, можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку. Одночасно слід зауважити, що для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню до суду, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Натомість, при зверненні до суду із заявою про усунення недоліків позовної заяви після закінчення встановленого строку для вчинення відповідних процесуальних дій позивачем не порушується питання про поновлення пропущеного процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви.

Слід зазначити, що ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Приписами ст. 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, а отже прийняття до розгляду вищевказаної заяви, поданої з пропущенням встановленого процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви за відсутності відповідного клопотання про його поновлення, може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Згідно з частиною 4 статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

Отже, застосування відповідних процесуальних положень для позивача є передбачуваним, а тому відповідає принципу юридичної визначеності.

З огляду на викладене, а також враховуючи порушення позивачем вимог процесуального законодавства під час звернення із заявою про усунення недоліків позовної заяви, яку подано після закінчення процесуального строку, та відсутність відповідного клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на усунення недоліків, суд приходить до висновку, що позовна заява разом із доданими до неї документами підлягає поверненню позивачу на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Разом з тим, суд вважає за доцільне звернути увагу Приватного підприємства фірма "Оберон" на приписи частини 8 статті 174 ГПК України, відповідно до яких повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків, що у даному випадку свідчить про відсутність перешкод у доступі до правосуддя.

Керуючись 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Приватного підприємства фірма "Оберон" до Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення разом із доданими до неї документами, в тому числі квитанцію про сплату судового збору №52528 від 18.08.2021 у розмірі 2270,00 грн.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256-257 ГПК України.

Ухвалу підписано 01.09.2021 р.

Суддя Сальнікова Г.І.

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ст.174 ГПК України).