ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

30.08.2021р. Справа № 905/201/21

Господарський суд Донецької області у складі судді Харакоза К.С.,

секретар судового засідання Золіна П.І.,

за позовом Керівника Маріупольської місцевої прокуратури №2, м. Маріуполь, Донецька область, в інтересах держави в особі позивача Східного офісу Державної аудиторської служби, м. Дніпро,

до відповідача 1 Комунального підприємства "Міське управління капітального будівництва", м. Маріуполь, Донецька область,

до відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне об`єднання "Герц", с. Софіївська Борщагівка, Києво - Святошинський район, Київська область,

про визнання недійсним рішення уповноваженої особи з питань публічних закупівель та визнання недійсним договору підряду №38/2020 від 16.03.2020,

за участю представників сторін:

прокурор не з`явився,

від позивача - не з`явився,

від відповідача 1- не з`явився,

від відповідача 2 не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Маріупольської місцевої прокуратури №2, м. Маріуполь, Донецька область, звернувся до господарського суду Донецької області з позовом в інтересах держави в особі позивача, Східного офісу Державної аудиторської служби, м. Дніпро, до відповідача 1 Комунального підприємства "Міське управління капітального будівництва", м. Маріуполь, Донецька область, до відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне об`єднання "Герц", с. Софіївська Борщагівка, Києво - Святошинський район, Київська область, про визнання недійсним рішення уповноваженої особи з питань публічних закупівель та визнання недійсним договору про закупівлю робіт №38/2020 від 16.03.2020 на суму 53 687 738, 40 грн.

За змістом позовної заяви підставами звернення до суду став встановлений факт порушення відповідачем-1 ст.16 ЗУ "Про публічні закупівлі" щодо безпідставності визнання пропозиції відповідача-2 такою, яка відповідає кваліфікаційним вимогам та вимогам тендерної документації, за результатами якої укладений оспорюваний договір підряду №38/2020 від 16.03.2020. Зазначає, що таким чином відповідачем-1 порушив інтереси держави щодо ефективного та прозорого здійснення закупівель та унеможливив раціональне та ефективне використання державних коштів, що здатне спричинити істотної шкоди інтересам держави.

Ухвалою суду від 08.02.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 905/201/21; справу №905/201/21 вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 03.08.2021 закрито підготовче провадження у справі № 905/201/21, призначено розгляд справи по суті на 16.08.2021.

Ухвалою суду від 16.08.2021 оголошено перерву на 25.08.2021.

Ухвалою суду від 25.08.2021 року розгляд справи відкладено на 30.08.2021.

25.08.2021 на адресу суду надійшла заява б/н б/д представника відповідача 1 в якій він просить не позбавляти відповідача скористатись правом на судовий захист та висловлення думки щодо ходу дій даної справи та призначити розгляд справи на іншу дату.

У судове засідання 30.08.2021 прокурор, представники позивача, відповідачів не з`явилися.

За приписами статті 194 Господарського процесуального кодексу України, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Частиною другою статті 195 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 1 ст. 216 ГПК України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо розгляд справи було відкладено, суд продовжує провадження у справі зі стадії, на якій розгляд справи було відкладено.

Разом з цим, частиною 3 статті 2 ГПК України визначено основні засади (принципи) господарського судочинства, якими, зокрема, є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

За приписами ч.2 ст.3 ГПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Відповідно до ч. 2 ст. 195 ГПК суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Одночасно, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

З огляду на наведене, за для забезпечення принципу змагальності та диспозитивності під час розгляду справи №905/201/21, суд вважає за можливе вийти за межі процесуального строку розгляду справи по суті.

За змістом ч. 2 ст. 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

У зв`язку з неявкою в судове засідання представників позивача, відповідачів, беручи до уваги заявлене відповідачем-1 клопотання, за для забезпечення можливості останньому скористатися правовою допомогою, суд вважає за необхідне оголосити перерву в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 12, 216, 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання представника Комунального підприємсва "Міського управління капітального будівництва" б/н від 25.08.2021.

2. Оголосити перерву в судовому засіданні у справі №905/201/21 до 20.09.2021 року о 15:30 год. зал судового засідання № 308.

Явка представників сторін в судове засідання є не обов`язковою.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

Суддя К.С. Харакоз