ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2021 року Справа № 923/1151/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М. Б., розглянувши справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19", м.Херсон

до відповідача: Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ТАС" в особі Херсонської філії

третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_1 , м.Нова Каховка

про стягнення майнової шкоди в сумі 14403,78 грн.

в с т а н о в и в:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19", м.Херсон звернувся до Господарського суду Херсонської області із позовом до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ТАС" в особі Херсонської філії приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" про стягнення 14403,78 грн. шкоди.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Так позивач, обґрунтовуючи подання даного позову саме до Господарського суду Херсонської області, посилається на приписи ч.3 ст.29 ГПК України, яка регламентує, що позови у спорах, що виникають з діяльності філії або представництва юридичної особи, а також відокремленого підрозділу органу державної влади без статусу юридичної особи, можуть пред`являтися також за їх місцезнаходженням.

При цьому позивач зазначає, що мав співвідношення лише з Херсонською філією приватного акціонерного товариства "Страхова група "ТАС", а тому вважає зазначену філію належним відповідачем.

Разом з тим, з матеріалів позову не вбачається співвідношення позивача саме з Херсонською філією. Навпаки, відповідно до доданих листів ПАТ "Страхова група "ТАС" та позивача, мало місце співвідношення саме з юридичною особою, а не її філією.

Отже, позивачем не подано до суду обґрунтованих пояснень, підтверджених належними доказами, щодо підставності звернення із даним позовом саме до Господарського суду Херсонської області.

В якості третьої особи без самостійних вимог позивачем зазначено ОСОБА_1 .

Згідно положень ст.50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Разом з тим, позивачем не подано клопотання про залучення визначеної особи до участі у справі з обґрунтуванням підстав щодо необхідності її залучення, не зазначено - на стороні кого (позивача або відповідача) таку особу слід залучити до участі у справі.

За приписами ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява, крім іншого, повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

В порушення наведеної норми:

- позовна заява не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків третьої особи;

- вказана у позові адреса відповідача не відповідає відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до ЄДР місцезнаходженням Херсонської філії є - 73013, м.Херсон, вул.Тираспольська, 60-А, відповідно до позову - 73003, м.Херсон, вул.Тираспольська, 60-А;

- в додатках до позову не зазначено копії листа "Страхової групи "ТАС" від 06.07.2021р. №13562/9121.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Позивачем не подано доказів направлення відповідачу копії листа Страхової групи "ТАС" від 06.07.2021р. №13562/9121.

З опису вкладення до цінного листа про направлення копії позову та доданих до нього документів третій особі незрозуміло, які саме документи направлені стороні.

Крім того, відповідно до п.п.59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270, встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках.

Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Проте, опис вкладення про направлення копії позовної заяви відповідачу, наданий позивачем, не містить посилання на відповідний номер поштового відправлення.

Тобто, поданий позивачем до позовної заяви опис вкладення у цінний лист не відповідає вимогам пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009р. № 270, а тому не може бути взятий до уваги як належний та допустимий доказ направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Аналогічні висновки щодо необхідності наявності номеру поштового відправлення на описі вкладення у цінний лист викладені в постановах Верховного Суду від 13.01.2020р. у справі № 910/28408/15, від 26.03.2020р. по справі № 910/9962/16, від 24.12.2020 у справі №916/2110/20.

Також, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням відповідача (Херсонської філії) є - 73013, м.Херсон, вул.Тираспольська, 60-А.

Разом з тим, відповідно до опису вкладення у цінний лист, копія позовної заяви та доданих до неї документів були направлені відповідачу за адресою - 73003, м.Херсон, вул.Тираспольська, 60-А.

Таким чином, позивачем не подано до суду належних доказів направлення відповідачу та третій особі копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Положеннями ст.ст. 1, 2 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа. За подання до суду процесуальних документів в електронній формі судовий збір може бути сплачено за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Згідно з п. 2.21 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Водночас відсутність таких відомостей не є підставою для повернення позовної заяви (заяви, скарги), оскільки суд самостійно перевіряє сплату позивачем (заявником, скаржником) належної суми судового збору.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Частиною 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому суд звертає увагу на те, що встановлення підтвердження зарахування судового збору до державного бюджету здійснюється тільки з оригіналу платіжного доручення.

Аналогічна правова позиція визначена Верховним Судом в ухвалі від 25.05.2020р. у справі № 910/1762/20.

Відповідно до ч.2 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду України від 21.05.2018 року у справі № 923/331/16, від 30.08.2018 року у справі № 910/6968/16, від 18.04.2018 року у справі № 925/56/16, від 12.11.2019 року у справі № 910/384/17, від 14.02.2019 року у справі №918/702/18, від 23.01.2019 року у справі №904/1081/18, від 25.05.2020 року у справі № 910/1762/20 та інших.

Між тим, позивачем до позовної заяви додано відскановану ксерокопію платіжного доручення від 13.08.2021р. №11111113 про сплату 2270,00 грн. судового збору, що не може слугувати належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так в обґрунтування позовних вимог позивач посилається на постанову Новокаховського міського суду у справі №661/793/21 від 04.03.2021р. та звіт про незалежну оцінку №04/7322. При цьому, до матеріалів позову додано неповний текст постанови Новокаховського міського суду; звіт про незалежну оцінку не містить підписів суб`єкта оціночної діяльності Ільченка Д.В.

Відповідно до вимог ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232-234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пересувна механізована колона №19" залишити без руху.

2. Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані в мотивувальній частині ухвали недоліки шляхом подання відповідних доказів і пояснень.

Копію заяви про усунення недоліків позовної заяви і додані до неї документи направити відповідачу, докази направлення подати до суду (опис вкладення у цінний лист, фіскальний чек, накладну).

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набрала законної сили 30.08.2021р., оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Сулімовська