ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17.08.2021м. ДніпроСправа № 904/4982/21

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г. за участю секретаря судового засідання Барабанова Д.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хорус Інтертрейд енд Конслатинг» Угорщина, м. Будапешт

до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» м. Київ

про визнання права власності на 12/100 частину нерухомого майна - нежитлового приміщення №68, загальною площею 688,9 кв.м., що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49 Новікова Р.Г.

Представники:

від позивача: Воронцова В.В., ордер серія ДП №2774/019 від 22.06.2021, адвокат;

від відповідача: Малєєва О.М., довіреність № 245-К-Н-О від 11.01.2020, адвокат;

вільний слухач: Шахова І.О.

СУТЬ СПОРУ: Товариство з обмеженою відповідальністю «Хорус Інтертрейд енд Конслатинг» Угорщина, м. Будапешт звернулось до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» м. Київ з позовом про визнання права власності на 12/100 частину нерухомого майна - нежитлового приміщення №68, загальною площею 688,9кв.м., що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на здійснення згідно з пунктом 3.1.8 договору оренди від 24.03.2016 за згодою попереднього орендодавця нежитлового приміщення (ТОВ «Перспектива Приват Дівелопмент») невід`ємних поліпшень, що призвело до значного збільшення вартості приміщення.

Позивач зазначає, що на підставі укладеного з ТОВ «Перспектива Приват Дівелопмент» договору оренди нежитлового приміщення від 24.03.2016 отримав в оренду нежитлове приміщення №68, загальною площею 688,9кв.м., розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49.

Позивач стверджує, що на підставі листа-відповіді ТОВ «Перспектива Приват Дівелопмент» №28/03/01 від 28.03.2016 про надання згоди на здійснення поліпшень позивачем були здійснені передбачені проектом поліпшення нежитлового приміщення. Внаслідок цього вартість приміщення збільшилась на 4409114грн. та склала 15484600грн.

Позивач вказує, що поліпшення неможливо відокремити без завдання шкоди майну, оскільки це призведе до зменшення його ринкової вартості. Різниця між початковою вартістю об`єкту та вартістю після здійснення поліпшень складає 17% від такої вартості. Тому, на думку позивача, товариство має право на 17/100 від вартості всього нерухомого майна.

Додатковою угодою №1 від 20.12.2018 були внесені зміни до договору оренди від 24.03.2016. Зокрема, змінено орендодавця у зв`язку з переходом права власності на об`єкт оренди до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

Позивач зазначає, що не отримував компенсацію за проведені поліпшення від ТОВ «Перспектива Приват Дівелопмент» або Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

В позові також вказано, що відповідач не визнає право власності позивача на частину нежитлового приміщення та пропонує придбати виставлене на аукціон приміщення.

Посилаючись на положення статті 778 Цивільного кодексу України, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Вказаний позов з додатками був сформований в системі "Електронний суд".

Разом з позовом в системі "Електронний суд" позивач сформував та заявив клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи та заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

В клопотанні про призначення судової експертизи позивач просив призначити судову будівельно-технічну експертизу та поставити на вирішення експертів питання:

- на скільки збільшилась вартість приміщень після проведення поліпшень таких Позивачем та яку вартість на сьогодні вони складають?

- чи можливо відокремити без завдання шкоди майну, що призведе до зменшення його ринкової вартості, проведені роботи, які є невід`ємними поліпшеннями приміщення №68 на 1 поверсі за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна (колишня адреса - м. Дніпропетровськ, вул. Набережна В.І. Леніна), буд. 49, загальною площею 688,9м2?

- яка різниця між початковою вартістю об`єкту та вартістю, після здійснення поліпшень?

Проведення судової будівельно-технічної експертизи позивач просить доручити Дніпропетровському науково-дослідницькому інституту судових експертиз.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.05.2021 повернено заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.05.2021 позов залишений без руху та наданий час для усунення недоліків (надання доказів сплати судового збору в розмірі 27872грн.28коп. в строк до 31.05.2021).

На адресу суду 25.05.2021 надійшла заява позивача про усунення недоліків, сформована в системі "Електронний суд". До заяви було долучено платіжну квитанцію від 25.05.2021 про сплату судового збору в розмірі 27872грн.28коп.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2021 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Хорус Інтертрейд енд Конслатинг" про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2021 прийнятий позов до розгляду, відкрите провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 22.06.2021.

На адресу суду 22.06.2021 засобами електронного зв`язку надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи через неможливість забезпечити явку представника у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні. Вказане клопотання підписане електронним підписом.

В підготовчому засіданні від 22.06.2021 представник позивача підтримав заявлені вимоги та клопотання про призначення судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.06.2021 продовжений строк підготовчого провадження на 30днів, відкладене підготовче засідання до 12.07.2021.

У відзиві, що надійшов до суду 22.06.2021, відповідач зазначив про незгоду із заявленими позовними вимогами в повному обсязі.

Відповідач вказує, що чинним законодавством передбачений механізм набуття орендарем справа спільної часткової власності на нову річ, яка створена ним внаслідок поліпшення об`єкта оренди, тобто у цьому випадку об`єкт оренди перетворюється у нову поліпшену річ за наявності безумовної згоди орендодавця саме на поліпшення, що призведуть до створення нової речі. При цьому поліпшення майна передбачає не просто здійснення відновлення належного стану об`єкта (як при ремонті), а наявність витрат у зв`язку з модернізацією, модифікацією, дообладнанням цього об`єкта, що зумовлює збільшення майбутніх вигод, які отримуються від використання такого майна.

Відповідач зазначає, що поліпшення стану будівлі не може бути достатньою підставою для висновку про створення нової (окремої) речі, оскільки проведення реконструкції шляхом перепланування та технічного переобладнання орендованого приміщення не створює нову (окрему) річ, а лише поліпшує її. Позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що в результаті здійснених поліпшень було створено нову річ - нерухоме майно, яке прийнято в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідач вказує, що позивач не посилається на достовірні та належні докази, в обґрунтування позовних вимог, які б підтверджували створення ним нової (окремої) речі та надавали підстави застосовувати положення частини 4 статті 778 Цивільного кодексу України. Посилання позивача на здійснення ним поліпшення об`єкту оренди не дає йому підстави стверджувати про створення нової речі та визнання права власності на 12/100 частини приміщення.

Відповідач звертає увагу, що позивач не має права претендувати на відшкодування вартості понесених витрат або на зарахування їх вартості в оплату за користування річчю при здійсненні невід`ємних поліпшень нерухомого майна. Пунктом 3.1.8 договору оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 встановлено, якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від об`єкту оренди, але були здійснені за погодженням з орендодавцем, витрати на ремонт, поліпшення (модернізацію) не підлягають компенсації орендодавцем або зарахуванню в рахунок орендної плати.

У відповіді на відзив, що надійшла на адресу суду 30.06.2021, позивач навів аргументи відносно заперечень відповідача та мотиви їх відхилення.

Позивач вказав, що не має на меті отримати компенсацію або зарахувати в рахунок орендної плати зроблені ним поліпшення (модернізацію) об`єкта оренди.

Договором оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 (в редакції додаткової угоди №1 від 20.12.2018) передбачено право орендаря здійснювати поліпшення за згодою орендодавця.

Позивач стверджує, що протягом періоду користування приміщенням орендарем за згодою орендодавця було здійснено ряд поліпшень, які є невід`ємними та після здійснення яких вартість приміщення збільшилась на 4409114грн. та склала 15484600грн. Тобто різниця між початковою вартістю об`єкту та вартістю, після здійснення поліпшень, склала 17% від такої вартості.

Позивач зазначає, що при укладенні договору оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 орендодавець ймовірно мав сподівання на реалізацію прихованого наміру - отримати поліпшення Об`єкту оренди та не відшкодовувати позивачу вартість понесених витрат, не зараховувати позивачу вартість понесених витрат в оплату за користування річчю.

Позивач звертає увагу суду, що пункт 3.1.8 договору оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 не відповідає вимогам закону та вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам позивача, створює несправедливі умови договору (порушують принцип добросовісності; призводять до істотного дисбалансу договірних прав та обов`язків сторін).

Також у відповіді на відзив вказано, що умови договору оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 не містять застереження про заборону створення нової речі в результаті проведення поліпшення орендованого приміщення.

Позивач вказує, що в приміщенні об`єкту оренди позивачем виконаний дизайнерський ремонт з застосуванням якісних будівельних матеріалів.

Позивач стверджує, що в результаті здійснених за час оренди поліпшень, внаслідок проведення будівельних робіт було змінено фізичні (технічні) характеристики об`єкту та його споживчі якості, збільшені функціональні (споживчі), інвестиційні та експлуатаційні характеристики, і як наслідок збільшено комерційну привабливість та вартість об`єкту у цілому.

Позивач вказує, що для підтвердження зміни фізичних (технічних) характеристик об`єкту та його споживчих якостей, збільшення функціональних (споживчих), інвестиційних та експлуатаційних характеристик, і як наслідок, збільшення комерційної привабливості та вартості об`єкту у цілому, було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

На адресу суду 12.07.2021 засобами електронного зв`язку надійшло клопотання позивача про доповнення переліку питань, які позивач вважає за необхідне поставити на вирішення експертів. Вказане клопотання підписане електронним підписом представника позивача.

Позивач просить призначити судову будівельно-технічну експертизу з урахуванням таких додаткових питань:

- які поліпшення здійснені ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» в орендованому нежитловому приміщенні?

- чи має нежитлове приміщення після здійснених ТОВ «Хорус Інтертрейд є Консалтинг» поліпшень ознаки нової речі?

- в розмірі якої частки, виходячи з вартості здійснених в ході проведених позивачем поліпшень та різниці у вартості майна на момент передачі його оренду та на даний час, ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» має право на майно - нежитлове приміщення?

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2021, прийнятою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання від 12.07.2021 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 27.07.2021.

На адресу суду 12.07.2021 надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив, в яких вказано про таке.

Створення нової речі означає, що остання, в результаті створення, має принципово інші, нові ознаки об`єкта матеріальних прав у порівняні із попереднім об`єктом найму.

Збільшення вартості орендованого майна, комерційної привабливості, майбутньої економічної вигоди від об`єкту, а також поліпшення технічного, фізичного, функціонального стану приміщень, не може бути достатньою підставою для висновку про створення нової речі. Проведення реконструкції шляхом перепланування та технічного переобладнання орендованого приміщення не створює нову річ, а лише поліпшує властивості вже існуючої речі. Поліпшення майна означає проведення в ньому таких змін, завдяки яким суттєво збільшується вартість майна, його корисність, порівняно зі станом, в якому воно було до передачі його наймачу, без зміни функціонального призначення речі.

Стаття 331 Цивільного кодексу України не містить положень, відповідно до яких реконструкція (перебудова) існуючого об`єкта нерухомого майна призводить до виникнення нового об`єкта нерухомого майна та взагалі не містить терміну "реконструкція". Виникнення права власності на новостворений об`єкт нерухомості на підставі судового рішення статтею 331 Цивільного кодексу України не передбачено.

Умовами договору оренди нежитлового приміщення №201 від 24.03.2016 не передбачено виникнення права власності на об`єкт оренди внаслідок реконструкції орендованого приміщення, в т.ч. і за умови здійснення невід`ємних поліпшень. Тому здійснення невід`ємних поліпшень при проведенні реконструкції (капітального ремонту) не є правовою підставою для набуття права власності на частку орендованого майна орендарем.

Позивачем не доведено належними та допустимими доказами створення ним нової речі, у зв`язку з чим відсутні законні підстави для задоволення позову.

Орендар (наймач) повинен довести належними та допустимими доказами, що в результаті здійснених поліпшень було створено нову річ - нерухоме майно, яке прийнято в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства.

Право власності (спільної власності) може визнаватися щодо існуючої речі як предмета матеріального світу, окремо визначеного об`єкта матеріальних прав. А право одержання новоствореним майном статусу існуючої речі - об`єкта нерухомості виникає після додержання наведених вище вимог законодавства.

Відповідач вказує, що позивач не посилається на достовірні та належні докази, які б підтверджували створення ним нової (окремої) речі, прийнятої в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства.

Також на адресу суду 12.07.2021 відповідачем були надані заперечення щодо клопотання позивача про призначення судової експертизи. Відповідач вважає таке клопотання безпідставним, а поставлені питання такими, що не мають відношення до предмету спору.

Запропоновані позивачем питання стосуються встановлення факту здійснення останнім поліпшення орендованого приміщення, яке відповідачем не заперечується.

Позовні вимоги ґрунтуються на приписах ч. 4 статті 778 Цивільного кодексу України, де безумовною обставиною є саме факт створення нової речі. Поліпшення стану будівлі не може бути достатньою підставою для висновку про створення нової (окремої) речі, оскільки проведення реконструкції шляхом перепланування та технічного переобладнання орендованого приміщення не створює нову (окрему) річ, а лише поліпшує її.

Позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що в результаті здійснених поліпшень було створено нову річ - нерухоме майно, яке прийнято в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства.

На адресу суду 27.07.2021 надійшли заперечення відповідача на уточнене клопотання про призначення судової експертизи.

Відповідач вказує, що склад та опис проведених позивачем ремонтних робіт, а також вартість поліпшень та понесених позивачем витрат на ремонт майна, не може бути визначена за допомогою висновків судової експертизи. Адже вартість понесених витрат визначається в першу чергу документами: договорами підряду, актами виконаних робіт, платіжними документами, регістрами бухгалтерського обліку, тощо, які свідчать про сплату за ремонтні роботи стороною позивача. Позивач такі документи не надав та пропустив строки на їх подання в майбутньому.

Відповідач вказує, що склад проведених позивачем ремонтних робіт наводиться в позовній заяві. Половина з перерахованих в позові поліпшень майна може бути відокремлена без завдання істотної шкоди приміщення. Ремонтні роботи щодо підлоги та підвіконь не відносяться до капітальних, тому не можуть бути взяті до уваги судом, як такі, що мають наслідком визнання права власності позивача на частку в майні.

Відповідач зазначає, що згідно акту прийняття приміщення в оренду 24.03.2016 виконання окремого виду ремонтних робіт було покладено на орендодавця. Для доведення виконання робіт саме позивачем, мають бути надані документи. Висновок експертизи може встановити стан, в якому перебуває приміщення.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.07.2021, прийнятою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання від 27.07.2021 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 02.08.2021.

На адресу суду 02.08.2021 засобами електронного зв`язку надійшли письмові пояснення позивача щодо необхідності проведення судової експертизи, підписані електронним підписом представника позивача. Вказані письмові пояснення також надійшли до суду 10.08.2021 засобами поштового зв`язку.

Позивач вказує, що предметом спору в даній справі є визнання права власності на об`єкт нерухомого майна, в результаті поліпшень якого, на думку позивача, була створена нова річ. При цьому суд або інші учасники справи не володіють спеціальними знаннями, які б надали можливість встановити факт створення нової речі внаслідок проведених позивачем поліпшень. Тому для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Позивач зазначає, що на день подання письмових пояснень розгляд справи № 904/4982/21 перебуває на стадії підготовчого провадження, завданням якого, у тому числі, є визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів. Тобто, позивач не позбавлений права подавати відповідні докази на підтвердження своєї позиції протягом стадії підготовчого провадження

У письмових пояснення вказано, що відповідачем ані в усних, ані в письмових запереченнях не було спростовано, висловлено сумнів або заперечень щодо здійснених позивачем поліпшень. Встановленню підлягають лише їх обсяг, вартість, можливість або неможливість відокремлення.

Позивач просить враховувати те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» є нерезидентом України. На сьогоднішній день в позивача немає представництва або філіалу в Україні. На думку позивача, це є поважною причиною неподання доказів проведення ремонтних робіт (поліпшень) разом з позовною заявою.

Також позивач вказує, що зі змісту висновку судового експерта Харченко В.В. за результатами проведення будівельно-технічного та оціночно-будівельного дослідження №987/06-20 від 30.06.2020 вбачається перелік робіт, виконаних позивачем на об`єкті оренди.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.08.2021, прийнятою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання від 02.08.2021 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 18.08.2021.

Розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання позивача про призначення у справі судової експертизи, господарський суд дійшов висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Предметом спору в даній справі є визнання права спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна, в результаті поліпшень якого, на думку позивача, була створена нова річ.

Частиною 4 статті 778 Цивільного кодексу України встановлено, якщо в результаті поліпшення, зробленого за згодою наймодавця, створена нова річ, наймач стає її співвласником. Частка наймача у праві власності відповідає вартості його витрат на поліпшення речі, якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином для вирішення справи по суті, суду необхідно встановити чи була створена в результаті проведених поліпшень нова річ, якщо внаслідок поліпшень створена нова річ, то яка її частка у відсотковому та вартісному відношенні відповідно до орендованого приміщення.

Суд не володіє спеціальними знаннями, які б дали можливість встановити факт створення нової речі внаслідок проведених ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» поліпшень орендованого нежитлового приміщення №68, загальною площею 688,9кв.м., що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49.

Висловлені представником відповідача заперечення також не спростовують висновків суду щодо необхідності для встановлення обставин, які входять до предмету доказування у справі, застосування спеціальних знань та призначення судової експертизи.

З огляду на викладене, господарський суд дійшов висновку про наявність умов, передбачених частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, для призначення у справі судової експертизи.

Відповідно до положень статті 99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Розглянувши запропоновані ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» питання, з яких має бути проведена експертиза, господарський суд звертає увагу позивача на те, що господарський суд не зв`язаний цими пропозиціями, але має враховувати їх у вирішенні питання про призначення і проведення експертного дослідження.

З огляду на те, що предметом позовних вимог є саме визнання права спільної часткової власності на об`єкт нерухомого майна, в результаті поліпшень якого, на думку позивача, була створена нова річ, суд змінює питання, запропоновані позивачем. На вирішення експертизи поставити питання:

- чи проведено ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» невід`ємні поліпшення офісного приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, згідно з проектом поліпшень офісного приміщення №68 (шифр 2549-15-И/2) та які саме? Визначити вартість витрат ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» на проведення таких поліпшень?

- чи створено нову річ внаслідок проведення ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» невід`ємних поліпшень офісного приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, згідно з проектом поліпшень офісного приміщення №68 (шифр 2549-15-И/2)?

- у разі створення нової речі, визначити розмір частки ТОВ ««Хорус Інтертрейд енд Консалтинг»» у праві власності на нежитлове приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, з урахуванням вартості витрат ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» на невід`ємні поліпшення цього нежитлового приміщення №68.

Згідно з ч. 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать, зокрема, науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України.

Відповідно пункту 1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз за загальним правилом експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України. За наявності обставин, які зумовлюють неможливість або недоцільність проведення експертизи за зоною обслуговування, особа або орган, які призначають експертизу, зазначивши відповідні мотиви, можуть доручити її виконання експертам іншої установи.

З урахуванням вищевикладеного, господарський суд вважає за необхідне доручити проведення комплексної судової експертизи експертній установі згідно зони регіонального обслуговування, а саме - Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 17).

Статтею 125 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може зобов`язати учасника справи, який заявив клопотання про призначення експертизи попередньо (авансом) оплатити витрати, пов`язані з відповідною процесуальною дією.

Оскільки питання про призначення судової експертизи розглянуто за клопотанням позивача, суд покладає витрати, пов`язані з попередньою оплатою проведення судової експертизи, на Товариство з обмеженою відповідальністю «Хорус Інтертрейд енд Конслатинг»».

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

З огляду на викладене, господарський суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час проведення судової експертизи у справі.

Керуючись статтями 98, 99, 100, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України -

УХВАЛИВ:

1. Призначити у справі №904/4982/21 судову експертизу, проведення якої доручити Дніпропетровському науково дослідному інституту судових експертиз.

2. На вирішення експертизи поставити питання:

- чи проведено ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» невід`ємні поліпшення офісного приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, згідно з проектом поліпшень офісного приміщення №68 (шифр 2549-15-И/2) та які саме? Визначити вартість витрат ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» на проведення таких поліпшень?

- чи створено нову річ внаслідок проведення ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» невід`ємних поліпшень офісного приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, згідно з проектом поліпшень офісного приміщення №68 (шифр 2549-15-И/2)?

- у разі створення нової речі, визначити розмір частки ТОВ ««Хорус Інтертрейд енд Консалтинг»» у праві власності на нежитлове приміщення №68 загальною площею 688,9кв.м., розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 49, з урахуванням вартості витрат ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг» на невід`ємні поліпшення цього нежитлового приміщення №68.

3. Попередити експертів, які безпосередньо проводитимуть судову експертизу про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

4. Зобов`язати позивача та відповідача своєчасно надавати на вимогу експерта всі необхідні для проведення експертизи додаткові матеріали, надавати на вимогу експерта додаткові документи, пояснення тощо, а також забезпечувати та всіляко сприяти проведенню експертизи.

5. Витрати з проведення експертизи покласти на ТОВ «Хорус Інтертрейд енд Консалтинг». Зобов`язати позивача забезпечити повну та своєчасну оплату експертизи.

Питання про остаточний розподіл витрат на проведення судової експертизи буде вирішено під час прийняття судового рішення у справі, відповідно до вимог статей 129, 130 Господарського процесуального кодексу України.

6. Після закінчення експертизи висновок з матеріалами справи №904/4982/21 та документи, що підтверджують витрати, пов`язані з проведенням експертизи надіслати до Господарського суду Дніпропетровської області (адреса: 49600, м. Дніпро, вул. В.Винниченка, 1). Копію висновку направити сторонам.

7. Копію ухвали надіслати учасникам справи та Дніпропетровському науково дослідному інституту судових експертиз .

8. Зупинити провадження у справі №904/4982/21 на час проведення експертизи.

9. Ухвала набирає законної сили 17.08.2021 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст складений 25.08.2021.

Суддя Р.Г. Новікова