ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2021 р. Справа № 917/887/21

Суддя господарського суду Полтавської області Білоусов С.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу

за позовною заявою Акціонерного товариства "Полтаваобленерго", вул. Старий Поділ,5, м. Полтава, 36022,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремелектро", вул. Чкалова, 1 Б, м. Кременчук, 39600,

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" звернулось до господарського суду Полтавської області з позовною заявою № 10-73/10665 від 31.05.2021 року (вх. № 943/21 від 04.06.2021 року) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремелектро" про стягнення 71 481,44 грн. пені за порушення строків виконання робіт по договору підряду № 131 від 13.01.2020 року та 9 097,64 грн. штрафу за порушення строку виконання зобов`язання.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що відповідач здійснив виконання робіт з технічного переоснащення електромереж з порушенням строку, встановленого в договорі.

Відповідач у відзиві (вх. № 7265 від 05.07.2021) проти позову заперечує посилаючись на те, що:

- під час виконання підрядних робіт відповідачем виявлено газорозподільні системи, що не були позначені замовником в проектній документації;

- відповідач листами неодноразово повідомляв позивача про неможливість виконання робіт по договору без внесення змін до проектної документації, позивач відповіді не надав;

- відповідач у відповідності до п. 5.3. Договору неодноразово повідомляв позивача листами від 04.02.2020, 10.03.2020, 07.04.2020 про необхідність відключення лінії від струму, позивач оперативних дій по відключенню ліній електропередач вчасно не зробив, що призвело до неможливості виконання робіт відповідачем вчасно;

- позивач підписав акт приймання виконання будівельних робіт без жодних заперечень щодо строків виконання робіт, тобто погодився зі строками виконання робіт, а отже відсутні підстави для стягнення штрафних санкцій;

- в заяві свідка, керівник відповідача надав письмові пояснення по суті справи.

Також у відзиві відповідач навів орієнтований розрахунок судових витрат відповідача на професійну правничу допомогу у розмірі 9 300,00 грн.

Позивач у відповіді на відзив (вх. № 7916 від 19.07.2021) заперечує мотиви відповідача з огляду на те, що:

- відповідачем не надано доказів внесення змін, коригувань до проектної документації по договору № 131 від 13.01.2020, що виключає неможливість своєчасного виконання зобов`язання відповідача;

- відповідачем не надано доказів підтвердження наявності газопровідних систем в по охоронній зоні яких проводились підрядні роботи по договору № 131 від 13.01.2020;

- посилання відповідача на направлення листів на адресу АТ «Полтаваобленерго» про неможливість своєчасного виконання передбачених Договором робіт, у зв"язку з незструмленням, невідключенням ліній електропередач є безпідставним, оскільки відсутні докази їх отримання позивачем;

- відповідачем не заперечується факт виконання робіт з порушенням строків, що передбачено умовами договору.

Відповідач в запереченнях на відповідь (вхід. № 8263 від 27.07.2021) зазначає, що:

- газові інженерні мережі не були позначені у наданій замовником проектній документації, а розміщення опори у охоронній зоні мереж є недопустимим;

- ВАТ "Кременчукгаз" надав Схему газопроводів в районі ГПР-37, яким підтверджується наявність газопроводів в районі виконання робіт;

- нездійснення позивачем оперативних відключень ліній електропередачі призвело до неможливості виконання відповідачем робіт відповідно до умов Договору;

- прострочення виконання робіт сталося не з вини відповідача;

- позивач втратив право заявляти про недоліки щодо строку виконання договірних робіт відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України.

Інші заяви по суті спору сторони суду не надали.

У цій справі були вчинені наступні процесуальні дії.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2021, справа передана на розгляд судді Білоусову С.М. (а.с.46).

Ухвалою від 07.06.2021 суд відкрив провадження у справі № 917/887/21, постановив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (а.с. 49).

Про відкриття провадження у справі позивач та відповідач повідомлені належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями від 08.06.2021.

Відповідно до частини п`ятої статті 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України сторони суду не надали.

За ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За ч. 2 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

За ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Під час розгляду справи по суті судом були досліджені всі письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 ГПК України дане рішення прийнято, складено та підписано в нарадчій кімнаті.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши всі наявні у справі докази, суд встановив наступне.

13.01.2020 року Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" (замовник, позивач) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Кремелектро" (підрядник, відповідач) уклали Договір підряду № 131 (далі - Договір); (а.с.18-25).

Згідно з п. 1.1. Договору за цим договором підрядник зобов`язується виконати та здати замовнику в установлений Договором строк закінчені роботи, зазначені в п.1.2. цього Договору, а замовник- прийняти і оплатити такі роботи.

Згідно з п. 1.2. Договору предметом цього Договору є роботи з технічного переоснащення електромереж АТ "Полтаваобленерго" для приєднання електроустановок житлового будинку гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1, код згідно з національним класифікатором України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 45000000-7-Будівельні роботи та поточний ремонт.

Відповідно до пункту 10.1. Договір набирає чинності з моменту підписання його уповноваженими представниками сторін і скріплення печатками сторін і діє до 31.12.2020.

Згідно з п. 1.3. Договору обсяги (кількісні характеристики), виконуваних за цим Договором робіт, визначені в проектній документації.

Згідно з п. 1.4. Договору підрядник підтверджує, що має всі чинні дозвільні та погоджувальні документи на здійснення даного виду господарської діяльності, на виконання спеціальних видів робіт та необхідні кваліфікаційні характеристики.

Згідно з п. 3.1. Договору загальна ціна договору з ПДВ становить 131 401,00 грн.

Сторонами був погоджений додаток № 1 до Договору - договірна ціна; локальний кошторис на будівельні роботи; додаток № 2 до Договору - графік виконання робіт, додаток № 3 до Договору - «Технічна виконавча документація» (а.с. 26-37).

Згідно з п. 4.1 Договору розрахунки проводяться шляхом:

- попередньої оплати, яка здійснюється Замовником до початку робіт в розмірі 50% від загальної ціни Договору протягом 10 днів з моменту виставлення Підрядником рахунку - фактури;

- остаточний розрахунок здійснюється в строк до 10 днів, перебіг якого починається з наступного дня після спливу 30 днів. Строк розрахунку обчислюється з моменту підписання уповноваженими представниками Сторін Акту приймання виконаних робіт (Форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних робіт (Форма КБ-3).

Згідно з п. 5.1. Договору строк (термін) виконання Робіт по цьому договору узгоджується Замовником та Підрядником в графіку виконання робіт, який є Додатком №2 до цього договору і його невід`ємною частиною.

Згідно з п. 5.17 Договору здавання - приймання виконаних Робіт здійснюється спільно уповноваженими представниками Сторін після виконання Робіт за Актом приймання виконаних робіт складеним за формою КБ-2в та Довідкою КБ-3. Замовник розглядає та підписує Акт КБ-2в та Довідку КБ-3 протягом 10 робочих днів з моменту їх отримання від Підрядника.

Згідно з п. 6.3.2 Договору підрядник зобов`язаний забезпечити виконання Робіт у строки, встановлені Договором .

Відповідно до п. 7.2 Договору за порушення строків виконання робіт з Підрядника стягується пеня у розмірі 0,5 % вартості робіт з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

На виконання умов Договору позивач за платіжним дорученням № 759427 від 24 січня 2020 року перерахував відповідачу 65 700,50 грн., що становить аванс в розмірі 50% від вартості робіт (а.с. 44).

Згідно графіку виконання робіт (а.с.35) - сторони визначили строк виконання робіт з технічного переоснащення електромереж АТ "Полтаваобленерго" для приєднання електроустановок житлового будинку гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1:

- постачання обладнання та матеріалів - протягом 1-20 робочих днів з моменту отримання авансового платежу

- виконання будівельно - монтажних робіт 21 -30 робочих днів.

Позивач у позові посилається на те, що кінцевою датою поставки товару згідно Договору та графіку виконання робіт є 05.03.2020.

Як свідчить двостороннє підписаний акт здачі-приймання виконаних робіт від 23.06.2020 (форма № КБ-2в) за червень 2020 року відповідач виконав передбачені в Договорі роботи на суму 129966,25 грн. Виконані відповідачем роботи прийняті позивачем без зауважень (а.с.38-42).

Сторонами також підписано довідку форми № КБ-3 про вартість виконаних підрядних робіт за червень 2020 року на суму 129 966,25 грн. (а.с. 43).

В обґрунтуванні позову позивач посилається на те, що відповідач здійснив підрядні роботи з порушенням умов календарного графіку, з простроченням на 110 календарних днів, що є порушенням п. 7.2. Договору. Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом про стягнення 71 481,44 грн. пені за період прострочення з 06.03.2020 по 28.05.2021 та 9 097,64 грн. штрафу.

При вирішенні спору суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно ч. 2 ст. 317 Господарського кодексу України загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України)

Згідно графіку виконання робіт (а.с.35) - сторони визначили строк виконання робіт з технічного переоснащення електромереж АТ "Полтаваобленерго" для приєднання електроустановок житлового будинку гр. ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 : постачання обладнання та матеріалів - протягом 1-20 робочих днів з моменту отримання авансового платежу; виконання будівельно - монтажних робіт 21 -30 робочих днів.

В статті 854 ЦК України зазначено, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Згідно з п.4.1 Договору розрахунки проводяться шляхом попередньої оплати, яка здійснюється замовником до початку робіт в розмірі 50% від загальної ціни Договору протягом 10 днів з моменту виставлення Підрядником рахунку - фактури.

На виконання умов Договору позивач за платіжним дорученням № 759427 від 24 січня 2020 року перерахував відповідачу 65700,50 грн., що становить аванс в розмірі 50% від вартості робіт (а.с.44).

Позивач у позові зазначає, що відповідач мав виконати роботи не пізніше 05.03.2020 року.

Проте, відповідачем не враховано наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 ЦК України строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.

За ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з ч. 5 ст. 254 ЦК України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем

Відповідно до ч. 5 ст. 257 ЦК України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Судом встановлено, що при визначені строку закінчення робіт позивачем не враховано вихідні та святкові дні.

Виконання першого етапу робіт: 1-20 робочих днів з моменту отримання авансового платежу. Кількість робочих днів у січні 2020 року - 5 робочих днів (27, 28, 29, 30, 31). Кількість робочих днів у лютому до моменту завершення першого етапу робіт становить - 15 днів (3 - 7, 10 - 14, 17 - 21). Тобто, перший етап завершується 21.02.2020 року; Виконання другого етапу робіт (30 робочих днів) Лютий 2020 року - 5 робочих днів (24 - 28); Березень 2020 року - 21 робочих днів (2 - 6, 10 - 13, 16 - 20, 23 - 27, 30, 31); Квітень 2020 року - 4 робочих дні (1, 2, 3, 6).

Отже, за умовами договору кінцевим строком виконання робіт є 06.04.2020.

Відповідач роботи у строк, визначений умовами договору, не виконав.

Відповідач виконав роботи 23.06.2020, що підтверджується актом здачі-приймання виконаних робіт за червень 2020 (а.с. 38-42).

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає конанню з настанням цієї події.

Згідно із ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання наслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки.

Відповідно до п. 7.2 Договору зазначено, що за порушення строків виконання робіт з Підрядника стягується пеня у розмірі 0,5 % вартості робіт з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Тобто, умовами Договору сторони погодили застосування у разі несвоєчасної поставки продукції пеню та штраф одночасно.

Така ж правова позиція справа Верховного Суду, викладена у постанові 02.04.2019 у справі № 917/194/18, де КГС ВС дійшов висновку, що одночасне стягнення штрафу та пені не є притягненням до подвійної відповідальності та не суперечить ст. 61 Конституції України. Наведена правова позиція також викладена у постановах Верховного Суду від 09.02.2018 у справі № 911/2813/17, від 22.03.2018 у справі № 911/1351/17, від 25.05.2018 у справі № 922/1720/17, відповідно до якої одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить ст.61 Конституції України, оскільки згідно із ст.549 ЦК пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до ст.230 ГК - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності, а у межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Згідно ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування неустойки здійснюється протягом шести місяців від дня коли зобов`язання мало бути виконаним.

Згідно з п. 9.3. Договору строк у межах якого сторони можуть звернутись до суду з вимогою про захист своїх прав за цим Договором (строк позовної давності), у тому числі щодо стягнення заборгованості, пені, штрафних нарахувань, відсотків річних, встановлюється тривалістю у 5 (п`ять) років.

Посилання відповідача, що під час виконання підрядних робіт відповідачем виявлено газорозподільні системи, що стали підставою прострочення виконання зобов`язання по договору № 131 від 13.01.2020 судом відхиляються з наступного.

Правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем, зокрема, доступу до газорозподільної системи для фактичної передачі (розподілу/споживання) належного їм природного газу до/з газорозподільної системи регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494 (далі за текстом - Кодекс ГРС) зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.11.2015 за № 1379/27824, Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені наказом Міністерства вугільної енергетики та вугільної промисловості від 15.05.201 № 285 (далі за текстом Правила БСГ).

Відповідно до пунктів 1 та 4 глави 1 розділу 3 Кодексу ГРС експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори газорозподільних систем. Відповідно до глави 4 розділу 111 Кодексу ГРС охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1.2 МПа, ГРП, ШРП. вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них. за винятком внутрішньобудинкових газових мереж.

Охоронні зони об`єктів ГРМ зазначаються в документації із землеустрою з дати надання земельної ділянки для будівництва об`єкта ГРМ.

Власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування. Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів ГРМ.

Земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу.

Проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ.

Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП. ШРП. ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Видача погодження Оператора ГРМ, його переоформлення, видача дубліката та його анулювання здійснюються на безоплатній основі.

Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи або фізичної особи-підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Письмове погодження надається на безоплатній основі.

Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП. ШРП. ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці для отримання погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати Оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності - інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження.

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, які отримали письмове погодження Оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження Оператора ГРМ.

Письмове погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в Оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством. Дозвіл на порушення об`єктів благоустрою видається відповідним виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт.

Підставою для отримання дозволу на порушення благоустрою для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні є письмове погодження, видане Оператором ГРМ відповідно до вимог цієї глави.

До початку ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні наказом організації, що проводить роботи, з числа фахівців призначається особа, відповідальна за проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт (керівник робіт).

Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора ГРМ щодо проведення робіт.

Фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи-підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником Оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому. їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні.

Межі охоронних зон газорозподільної системи визначаються відповідно до Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15 травня 2015 року № 285. зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 08 червня 2015 року за № 674/271 19 (далі - ПБСГ).

Юридична конструкція зазначеної норми права чітко регламентує поведінку суб`єктів господарювання при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах газорозподільної системи та строки звернення підрядників та отримання письмового погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ.

Відповідно до вимог ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, а отже, заява свідка ОСОБА_2 не може підверджувати факт наявності газових мереж зовнішнього газопостачання в зоні проведення підрядних робіт та виконання підрядником вимог законодавчих актів в охоронній зоні об`єктів ГРМ.

Відповідачем, в порушення ст. 77 ГПК України, не надано доказів звернення до Оператора ГРМ про погодження проведення будівельних робіт або письмової обґрунтованої відмови від погодження цих робіт відповідно до Кодексу газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.11.2015 за № 1379/27824, Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства вугільної енергетики та вугільної промисловості від 15.05.2015 № 285.

Згідно з п. 5.13. Договору підрядник зобов`язується постійно інформувати замовника про хід виконання робіт.

Згідно п. 10.3 Договору зміни в цей договір можуть бути внесені за взаємною згодою сторін, що оформляються додатковими угодами до цього Договору.

Відповідач не надав доказів звернення до позивача з листом про внесення змін до затвердженого проекту будівництва, про внесення змін до графіку виконання робіт, про продовження строку виконання робіт, не надано доказів звернення до позивача про внесення змін в договір шляхом укладення додаткових угод.

Також, відповідачем не надано суду доказів надсилання позивачу листів від 04.02.2020 № 04/02-01, від 10.03.2020 № 10/03-01 та від 07.04.2020 № 07/04-01 про знеструмлення лінії електропередач. Факт отримання цих листів позивачем не підтверджено, про що він зазначає у відповіді на відзив.

Згідно п. 5.12. Договору підрядник зобов`язаний негайно інформувати замовника, якщо дотримання ним вказівок замовника загрожує якості робіт, шляхом направлення листа за підписом уповноваженої особи і скріпленого печаткою підрядника.

Посилання відповідача на направлення листів на електронну адресу позивачу від 04.02.2020 № 04/02-01, від 10.03.2020 № 10/03-01 та від 07.04.2020 № 07/04-01 про знеструмлення лінії електропередач на електронну адресу, судом відхиляється з наступного.

В Договорі умови щодо електронного документообігу, до яких застосовуються вимоги Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" сторони не узгодили.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із частиною 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

На відносини, що виникають у процесі створення, відправлення, передавання, одержання, зберігання, оброблення, використання та знищення електронних документів поширюється дія Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22.05.2003 № 851-IV.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Роздруківка електронного листування не може вважатись електронним документом (копіями електронних документів) в розумінні частини 1 статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", відповідно до якої електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до частин 1, 2 статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, що використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншим суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Таким чином, надана відповідачем роздруківка електронної переписки не може бути використана як доказ у справі, оскільки не відповідає вимогам Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", не містить електронного підпису, який є обов`язковим візитом електронного документа, що унеможливлює ідентифікацію відправника повідомлення та підтвердження наявності волевиявлення відправника щодо змісту такого документу.

При цьому суд враховує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15.04.2021 у справі № 910/8554/20, про те, що роздруківка електронного листування не може вважатись електронним документом (копіями електронних документів) в розумінні ч. 1 ст. 5 закону №851-ІV, відповідно до якої електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18, від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18, від 28.12.2019 у справі №922/788/19.

Таким чином, відповідачем не доведено належними доказами, що прострочення виконання робіт відбулося не з його вини.

Як було встановлено вище судом, строк поставки з 06.04.2020, а прострочення поставки почалося з 07.04.2020 по 23.06.2020.

Сума пені за цей період становить 50686,84 грн. В цій частині позовні вимоги є обґрунтованими.

В частині стягнення 20 794,60 грн. пені слід відмовити за їх безпідставністю.

Згідно ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. При цьому відсутність чи невисокий розмір збитків може бути підставою для зменшення судом розміру неустойки, що стягується з боржника.

Пунктом 1 ст. 233 ГК України визначено, що суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Згідно ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи те, що 1) відповідач виконав роботи з технічного переоснащення електромереж; 2) виконані відповідачем роботи прийняті позивачем без зауважень; 3) термін прострочення виконання робіт є не значим; 3) застосування санкцій не може мати на меті збагачення кредитора, керуючись ч. 2 ст. 233 ГК України, суд прийшов до висновку про наявність виключних обставин, які дають підстави для зменшення розміру пені - до 25000,00грн.

Ця сума, на думку господарського суду, є достатньою мірою відповідальності для відповідача за порушення умов договору за несвоєчасні виконані роботи позивачу.

В п. 7.2 Договору передбачено, що за прострочення поставки товару понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від вказаної вартості.

Як було встановлено вище судом, загальний строк прострочення поставки товару становить78днів.

Отже, позивачем правомірно нараховано відповідачу 9 097,64 грн. штрафу (129 966,25 грн. вартості товару х 7 % = 9 097,64 грн. штрафу).

Таким чином, позовні вимоги про стягнення 9 097,64 грн. штрафу підлягають задоволенню.

З приводу розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Позивач у позові прохає також покласти на відповідача судові витрати понесені ним у даній справі.

За ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Суд встановив, що при подачі даного позову позивачем сплачено 2 270,00 грн. судового збору за платіжним дорученням № 845776 від 02.06.2021 (а.с. 10).

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам без врахування розміру зменшених судом санкцій, тобто у розмірі 1 684,19 грн.

Суд роз`яснює, що в разі добровільного виконання рішення суду до відкриття виконавчого провадження відповідач не позбавлений права звернутися до суду з заявою про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню повністю або частково. Сторони також мають право укласти мирову угоду у процесі виконання судового рішення.

Керуючись ст.ст. 252, 232, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремелектро" (вул. Чкалова, буд. 1 Б, м. Кременчук, Полтавська область, 39600; ідентифікаційний код 37411298) на користь Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (вул. Старий Поділ, буд. 5, м. Полтава, 36022; ідентифікаційний код 00131819) 25 000 грн. 00 коп. пені, 9 097 грн. 64 коп. - штрафу, 1 684 грн. 19 коп. відшкодування витрат з оплати судового збору.

Видати наказ після набрання цим рішенням законної сили.

3. В іншій частині - у позові відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Згідно ст. 256 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Білоусов С. М.