УХВАЛА

м. Київ

30.08.2021Справа № 910/10305/21

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши

зустрічну позовну заяву Державного підприємства "Гарантований покупець"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Голден Кіз"

про визнання недійсним пункту договору

ВСТАНОВИВ:

25.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Голден Кіз" з вимогами до Державного підприємства "Гарантований покупець" про стягнення 1 856 806 грн 12 коп. заборгованості за договором від 10.02.2020 № 193/01/20, в тому числі: 997 303 грн 41 коп. штрафу та 859 502 грн 71 коп. пені.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач, в порушення норм чинного законодавства України та укладеного сторонами договору № 193/01/20 від 10.02.2020, належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання щодо своєчасної оплати електричної енергії, у зв`язку з чим позивачем нараховано 997 303 грн 41 коп. штрафу та 859 502 грн 71 коп. пені.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021, на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, позовну заяву залишено без руху.

05.07.2021 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли документи на підтвердження усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 відкрито провадження у справі № 910/10305/21 та прийнято позовну заяву до розгляду, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 16.08.2021.

20.08.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Державного підприємства "Гарантований покупець" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Голден Кіз" про визнання недійсним пункту 4.6. укладеного сторонами договору від 10.02.2020 № 193/01/20 з підстав невідповідності вказаного пункту актам цивільного законодавства.

Відповідно до норм частин 1-3 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Судом встановлено, що зустрічна позовна заява подана після спливу встановлено законом строку для подання відзиву.

Разом з тим, позивачем за зустрічним позовом обґрунтовано причини пропуску строку та заявлено клопотання про продовження строку на подання відзиву, у зв`язку із запровадженням на підприємстві дистанційної роботи.

Відповідно до норм статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість продовження відповідачу строку для подачі відзиву.

Таким чином, суд продовжує Державному підприємству "Гарантований покупець" строк на подання відзиву.

Згідно з частинами 4 та 5 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення позовної заяви без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також, до позовної заяви не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, остання не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Згідно з частиною 1 статті 124 Господарського процесуального кодексу України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Частиною 2 статті 161 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заявами по суті справи є, зокрема, позовна заява.

Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Судом встановлено, що до позовної заяви від від 09.08.2021 № 15/3482 позивачем не додано попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. В тексті самої позовної заяви також відсутні відомості щодо суми судових витрат.

Згідно з частиною 2 статті 124 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Враховуючи вищевикладене, позивач має подати до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до пункту 10 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви від 09.08.2021 № 15/3482 та додані до неї документи, встановив, що вказана позовна заява не відповідає вимогам пункту 10 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, а саме позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону та документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 № 1082-IX, з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2 270 гривень.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, при зверненні з позовом до суду з вимогою про визнання недійсним пункту 4.6. укладеного сторонами договору від 10.02.2020 № 193/01/20 позивач повинен був сплатити судовий збір за 1 немайнову вимогу в розмірі 2 270 гривень.

Як вбачається з позовної заяви від 09.08.2021 № 15/3482 позивачем не додано доказів сплати судового збору.

Разом з тим, позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтоване відсутню коштів.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів в підтвердження наявності умов, з якими закон пов`язує можливість відстрочення судового збору для позивача.

Окрім того, господарському суду надано лише право, а не покладено обов`язок у будь-якому випадку задовольняти клопотання учасників судового процесу про відстрочення від сплати ними судового збору.

З огляду на вищевикладене та враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд дійшов висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів в підтвердження наявності передбачених законом умов для позивача за яких можливе відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд відмовляє.

Таким чином, позивач повинен надати суду докази сплати судового збору у розмірі 2 270 гривень.

Керуючись ч. 1 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху дня усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Додатково повідомляємо, що у Господарському суді міста Києва наявні проблеми з фінансуванням витрат на здійснення судочинства, зокрема, поштових відправлень. У зв`язку із наведеним, прохання до представників учасників судового процесу повідомляти суду актуальні номери телефонів та електронні адреси для отримання повідомлень щодо дати та часу проведення засідань суду та отримання процесуальних документів засобами електронного зв`язку.

Суддя Н.Плотницька