УХВАЛА

м. Київ

27.08.2021Справа № 910/1907/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., за участю секретаря судового засідання Сєдова О.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, будинок 13; ідентифікаційний код 00015622)

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: державний реєстратор Диканської районної державної адміністрації Кутова Ольга Володимирівна (38511, Полтавська область, смт. Диканька. вул. Незалежності, 66)

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 )

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; ідентифікаційний код: НОМЕР_3 )

про визнання протиправним та скасування наказу,

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Немирівська А.Г.

від третьої особи-1: не з`явився

від третьої особи-2: не з`явився

від третьої особи-3: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: державний реєстратор Диканської районної державної адміністрації Кутова Ольга Володимирівна та ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу від 03.07.2020 № 2298/5 "Про задоволення скарги".

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, про безпідставність прийнятого відповідачем рішення про обов`язкову наявність кворуму у кількості голосів при голосуванні за те чи інше питання на зборах СБК "ЛАН" в кількості 75 відсотків від присутніх на зборах, адже поставлені питання на порядок денний зборів 13.03.2020 не стосувалися будь якої участі СБК "ЛАН" в складі інших кооперативних об`єднань. Відповідач мав врахувати наявність підстав передбачених пунктами 2, 3, 4, ч. 8 ст. 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" та відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом подання до суду:

- приведеної у відповідність до вимог Господарського процесуального кодексу України уточненої позовної заяви;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- доказів сплати судового збору (оригінал платіжного доручення) в розмірі 2 270, 00 грн.

22.02.2021 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла приведена у відповідність до вимог Господарського процесуального кодексу України уточнена позовна заява, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи та докази сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче засідання призначено на 07.04.2021.

02.04.2021 на електронну адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 .

02.04.2021 та 09.04.2021 на електронну адресу суду та безпосередньо до Господарського суду міста Києві надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

06.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києві від 07.04.2021 підготовче засідання відкладено на 28.04.2021.

09.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 .

12.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про долучення доказів до матеріалів справи.

У зв`язку з перебуванням судді Баранова Д.О. на лікарняному, а подальшому у відпустці підготовче засідання 28.04.2021 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2021 справу призначено до розгляду на 28.05.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2021 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 у зв`язку з чим підготовче засідання відкладено на 16.06.2021.

16.06.2021 до Господарського суду міста Києва електронною поштою надійшли письмові пояснення третьої особи-3, в яких остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2021 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 09.07.2021.

22.06.2021 до Господарського суду міста Києва повторно надійшли письмові пояснення третьої особи-3, в яких остання просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, а також надійшли докази направлення вказаних пояснень позивачу та відповідачу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.07.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 30.07.2021.

29.07.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи 30.07.2021 без участі представника позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 27.08.2021.

27.08.2021 до Господарського суду міста Києва надійшли додаткові заперечення третьої особи -3 щодо позовної заяви.

У судовому засіданні 27.08.2021 суд з`ясовував думку представника відповідача щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із неявкою позивача та/або представника позивача.

Представник відповідача не заперечував щодо залишення позову без розгляду.

Представник позивача у дане засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про місце, дату та час розгляду справи, не повідомив суд про поважність причин неявки.

Представники третьої особи-1,2,3 у дане засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про місце, дату та час розгляду справи .

Так, приписами статті 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 7 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, абопозивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд вказує, що позивач належним чином повідомлявся ухвалами суду про місце, дату та час розгляду справи, в тому числі щодо оголошення перерви у підготовчому засіданні 30.07.2021 (яка була оголошена у зв`язку із наявністю клопотання представника позивача) на 27.08.2021 поштовим повідомленням № 242 на вказану позивачем адресу у позовній заяві.

Водночас, поштове повідомлення № 242 було повернуто на адресу суду 17.08.2021 не врученим із зазначенням причин: "адресат відсутній за вказаною адресою".

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу, що у Господарському суді міста Києва (суддя Демидов В.О.) вже розглядалася справа № 917/1627/20 за ідентичним позовом ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу від 03.07.2020 № 2298/5 "Про задоволення скарги", в якій ухвалою суду від 21.01.2021 позовну заяву було залишено без розгляду у зв`язку із неявкою позивача у засідання та неповідомлення ним поважність причин такої неявки.

Разом з тим, суд вважає за необхідне відзначити, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду у розгляді справ з метою правильного вирішення спорів, і щоразу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування судового розгляду, для створення перешкод опоненту тощо) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

При тому, суд наголошує на тому, що з метою доступу до правосуддя та вважаючи за необхідне продемонструвати учасникам справи, зокрема, в тому числі й позивачу, що вони всі є почуті в тому числі й коли їх дії суперечать цілям і завданням господарського судочинства, судом неодноразово оголошувалися у підготовчих засіданнях перерви для надання відповідачу можливості вчинення процесуальних дій.

Приписами частини 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак, зважаючи на всю вищевикладену хронологію процесуальних дій позивача, суд дійшов висновку, про відсутність дійсного наміру в ОСОБА_1 на розгляд судом даного спору.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню для осіб, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Аналогічну позицію викладено у постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі у справі № 905/945/18.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Відтак, системно проаналізувавши та дослідивши всі обставини та дії ОСОБА_1 в їх сукупності, суд дійшов висновку про вчинення спланованих та послідовних дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Такі дії розцінюються судом як недобросовісні та свідчать виключно про зловживання своїми процесуальними правами, у зв`язку з тим, що вони свідчать про порушення верховенства права та суперечать засадам господарського судочинства, передбачених ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, відповідно, унеможливлюють своєчасне вирішення спору судом та спрямовані на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи.

Отже, з огляду все викладене вище, зважаючи на те, що позивач повідомлявся про місце, дату та час проведення судового засідання належним чином, враховуючи неявку останнього у судове засідання 27.08.2021, неповідомлення ним про причини такої неявки, що фактично свідчить про відсутність актуальності даного спору, суд дійшов висновку залишити позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: державний реєстратор Диканської районної державної адміністрації Кутова Ольга Володимирівна та ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу від 03.07.2020 № 2298/5 "Про задоволення скарги" без розгляду на підстав п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд вказує, що аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд. Зокрема, за висновками викладеними у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17 встановлено, що суд відхиляє аргументи позивача про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, з огляду на те, що судами першої та апеляційної інстанцій було встановлено, що представник позивача у підготовче засідання 23.04.2018 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подавав.

Враховуючи зазначені обставини суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, правомірно, на підставі частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, залишив позов Фізичної особи-підприємця Захарової Ангеліни Вікторівни без розгляду".

Разом з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу, що ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України носить імперативний характер, а положення ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не ставлять в залежність від можливості вирішити спір по суті право суду залишити позов без розгляду з підстав неявки представника позивача в судове засідання та/або неподання витребуваних доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Відтак, враховуючи зазначені вище норми, суд вказує, що з огляду на те, що позов залишено без розгляду саме у зв`язку із неявкою позивача, суд не вбачає правових підстав для повернення суми сплаченого судового збору.

Керуючись, ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 та 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, будинок 13; ідентифікаційний код 00015622), третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: державний реєстратор Диканської районної державної адміністрації Кутова Ольга Володимирівна (38511, Полтавська область, смт. Диканька. вул. Незалежності, 66), третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; ідентифікаційний код: НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 30.08.2021

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.О. Баранов