ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі
30 серпня 2021 року м.Харків Справа № 913/571/21
Провадження №15/913/571/21
Суддя Смола С.В., розглянувши матеріали
за позовом керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі
про застосування наслідків недійсності нікчемних додаткових угод до договору про закупівлю товару та стягнення 44 777 грн 57 коп.,
Керівник Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області (далі прокурор) 10.08.2021 (дата оформлення відповідного поштового відправлення) звернувся до Господарського суду Луганської області в інтересах держави в особі Міністерства освіти і науки України (далі міністерство) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Груп ЛТД» (далі ТОВ «Сервіс Груп ЛТД») про стягнення 44 777 грн 57 коп.
Позовні вимоги обґрунтовані наступним.
Державним закладом «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі Відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» (далі ДЗ ЛНУ ВП «РПК ЛНУ») 02.01.2020 розміщено на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro» оголошення №UA-2020-01-02-000177-b про намір здійснити закупівлю природного газу (09123000-7, ДК 021:2015: 09120000-6 Газове паливо) для вказаного вузу обсягом 130 000 м куб. за бюджетні кошти та розміщено тендерну документацію з вимогами до учасників, предметом закупівлі та проектом договору.
За результатами розгляду цінової пропозиції ТОВ «Сервіс Груп ЛТД» указаного учасника визнано переможцем та повідомлено про намір укласти договір поставки газового палива.
02.03.2020 між ДЗ ЛНУ ВП «РПК ЛНУ» та ТОВ «Сервіс Груп ЛТД» укладено договір на постачання природного газу для непобутових споживачів №17-403/19 на період з моменту підписання договору по 31.12.2020.
У подальшому між сторонами внесено зміни: додатковою угодою від 16.03.2020 №1 внесено зміни до п.11.1 договору та встановлено, що договір набуває чинності з дати його підписання, та в частині постачання природного газу з 02.03.2020 по 31.12.2020 (включно), а в частині проведення розрахунків до повного їх здійснення; додатковою угодою від 19.03.2020 №2 внесено зміни до п.1.3 договору та встановлено, що постачальник передає споживачу у період з 02.03.2020 по 31.12.2020 (включно) природний газ в планових річних обсягах постачання газу 130 000 куб. м, які визначаються договором як сума місячних планових обсягів; додатковою угодою від 24.09.2020 №3 внесено зміни до п.п.1.3, 1.4, 3.1 договору та зменшено обсяги постачання газу до 120 130, 056 куб. м газу та збільшено ціну за 1 000 куб м природного газу 5 750 грн 00 коп. Отже за додатковою угодою №3 ціна на товар зросла на 9,04% порівняно з початковими умовами договору від 02.03.2020.
Підставою внесення змін до договору та укладення додаткової угоди від 24.09.2020 №3 став ініціативний лист постачальника від 16.09.2020, яким в обґрунтування підвищення на 10 відсотків ціни за природний газ, що постачається, зазначено про підвищення цінової кон`юнктури ринку природного газу у вересні порівняно з серпнем 2020 року. До вказаного листа додано довідки Харківської торговельно-промислової палати від 05.08.2020 №817/20, від 10.09.2020 №977/20, від 10.09.2020 №987/20, від 11.09.2020 №992/20, згідно з якими вказаною палатою проведено дослідження інформації рівня цін на газ.
У подальшому додатковою угодою від 26.10.2020 №8 внесено зміни до п.п.1.3, 1.4, 3.1 договору та зменшено обсяги постачання газу до 111 176,9921 куб. м газу та збільшено ціну за 1 000 куб. м природного газу 6 320 грн 00 коп. За вказаною додатковою угодою ціна на товар зросла ще на 9,01%.
Підставою внесення змін до договору став ініціативний лист постачальника від 07.10.2020 №3179, яким в обґрунтування підвищення на 10 відсотків ціни на газ зазначено про підвищення цінової кон`юнктури ринку природного газу у вересні місяці в порівнянні з серпнем місяцем 2020 року. До вказаного листа додана довідка Харківської торговельно-промислової палати від 02.10.2020 №1123/20, згідно з якою палатою проведено дослідження інформації відпускних цін на газ.
Додатковою угодою від 27.10.2020 №9 внесено зміни до п.п.1.3, 1.4, 3.1 договору та зменшено обсяги постачання газу до 102 990,075 куб. м та збільшено ціну за 1 000 куб. м природного газу 6 950 грн 00 коп. Отже, як зазначив прокурор, за додатковою угодою №9 ціна на товар зросла ще на 9,06%.
Підставою внесення змін до договору став ініціативний лист постачальника від 09.10.2020 №3469, який складений та зареєстрований навіть до підписання додаткової угоди від 26.10.2020 №8.
Прокурор зазначив, що з укладенням додаткових угод №3, №8, №9 збільшено ціну за 1 000 куб м природного газу з 5 230 грн 00 коп. (початкова ціна) до 6 950 грн 00 коп., тобто на 1 720 грн 00 коп., що складає 24,7%.
Додатковою угодою від 30.10.2020 №10 внесено зміни до п.3.6 договору та зменшено обсяг природного газу до 92 438 куб м за 606 563 грн 08 коп. у період постачання з 02.03.2020 по 31.12.2020.
Додатковою угодою від 09.11.2020 №11 внесено зміни до п.п.1.3, 1.4, 3.1 договору та зменшено обсяги постачання газу до 85 939,513 куб. м газу та збільшено ціну за 1 000 куб м природного газу 7 644 грн 00 коп. За указаною додатковою угодою ціна на товар зросла ще на 9,08%.
Прокурор указав, що відповідач жодним чином не обґрунтував необхідність підвищення ціни за одиницю товару, разом з тим додані до відповідних листів цінові довідки лише надають інформацію щодо цін на природний газ різних постачальників по Україні та в жодному разі не підтверджують коливання ціни такого товару на ринку, а також причини неможливості постачання відповідачем товару на умовах, які визначено договором від 02.03.2020 №17-403/19 з самого початку.
Крім того, додатковою угодою від 14.01.2021 №14 внесено зміни до п.п.1.3, 3.6 договору та змінено суму договору наступним чином: з 02.03.2020 по 31.12.2020 сума договору становить 217 181 грн 45 коп.; з 01.01.2020 по 28.02.2021 сума договору становить 43 436 грн 29 коп. за 5 682,4032 куб. м природного газу (за 1 000 куб. м 7 644 грн 00 коп.).
У подальшому, у грудні 2020 року, сторонами договору одним днем (16.12.2020) проведено оплату за поставлений у листопаді-грудні 2020 року природний газ у сумі 108 078 грн 52 коп. за 14 139 куб. м (ціна за 1 000 куб. м газ 7 644 грн 00 коп.). На думку прокурора, указане підтверджує, що сторони вийшли не тільки за рамки правового поля, а також порушили умови власних нікчемних додаткових угод.
18.02.2021 ДЗ ЛНУ ВП «РПК ЛНУ» сплачено ТОВ «Сервіс Груп ЛТД» за природний газ використаний протягом січня-лютого 2021 року 33 710 грн 95 коп.
Прокурор вважає, що переплата складає 10 647 грн 00 коп. та вказані дії призвели до того, що замовником необґрунтовано та незаконно сплачено 141 789 грн 47 коп. бюджетних коштів за 18 549,12 куб. м газу.
Указав, що переплата становить у загальній сумі 44 777 грн 57 коп.
Зазначив, що станом на дату укладення додаткової угоди №3 не підтверджено коливання ціни товару у сторону збільшення, та як наслідок, угоду укладено за відсутності визначених на те законодавчих підстав, тому при укладенні всіх наступних додаткових угод порушено визначену Законом України «Про публічні закупівлі» граничну 10% межу зміни ціни товару, визначену ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі», що також свідчить про їх похідну нікчемність і нікчемність внаслідок недотримання указаної норми Закону через не підтвердження коливання ціни на товар на ринку й при укладенні вказаних додаткових угод.
Вважає, що нікчемність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються договором, яким передбачено поставку природного газу в об`ємі 130 000 куб. м за 679 900 грн 00 коп.
Крім того, прокурор просить залучити до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державний заклад «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі Відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» та Північно-Східний офіс Державної аудиторської служби України.
Також прокурором заявлено клопотання про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляються самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державний заклад «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» та Північно-Східний офіс Державної аудиторської служби України.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.08.2021 справа передана на розгляд судді Смолі С.В.
Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд приходить до висновку, що вони відповідають вимогам ст.ст.162-164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України); підстав для їх повернення чи відмови у відкритті провадження не встановлено.
Відповідно до ч.ч.3-4 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
За змістом ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Положення п.3 ч.1 ст.1311 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».
Законом України «Про прокуратуру» визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України. Зокрема, за змістом статті 1 зазначеного Закону прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.
Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч.1, абз.1 ч.3 та абз.1 ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Отже, прокурор має право звернутися до господарського суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або в інтересах держави з позовом, в якому зазначено про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або з позовом в інтересах держави, зазначивши про відсутність у відповідного органу повноважень щодо звернення до господарського суду. При цьому у будь-якому разі наявність підстав для представництва інтересів держави має бути обґрунтована прокурором у позовній заяві відповідно до приписів наведених норм.
Аналіз положень ч.ч.3-4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва керівником Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі позивача Міністерства освіти і науки України, з наведеними позовними вимогами, господарський суд виходить з наступного.
Міністерство освіти і науки України як центральний орган виконавчої влади згідно ст.ст.1, 6 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах освіти і науки, науково-технічної та інноваційної діяльності, трансферу (передачі) технологій. Повноваження міністерств, інших центральних органів виконавчої влади поширюються на всю територію держави.
Згідно з п.1.1 статуту Державного закладу «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» Міністерство освіти і науки України є органом управляння, якому підпорядкований Державний заклад «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка».
Відповідно до розділу 2 статуту закладу та безкоштовного запиту з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Державного закладу «Луганського національного університету імені Тараса Шевченка, Міністерство освіти і науки України є засновником вказаного університету, реалізує права та обов`язки уповноваженого органу стосовно університету, як центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки, у підпорядкуванні та сфері управління якого перебуває університет, а також здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю університету та здійснює контроль за дотриманням статуту.
Відтак, у спірних правовідносинах Міністерство освіти і науки України є уповноваженим органом на здійснення контролю за дотриманням державних інтересів в частині законності використання державними закладами освіти коштів державного бюджету.
Відповідно до ст.28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
На думку господарського суду, з наведених положень законодавства випливає, що Міністерство освіти і науки України могло самостійно звернутися до суду із позовом до відповідача з вимогами про стягнення 44 777 грн 57 коп.
Суд відзначає, що не зважаючи на наявність у Міністерства освіти і науки України повноважень щодо звернення до суду з відповідним позовом воно з моменту отримання запиту Сєвєродонецької окружної прокуратури від 19.07.2021 №52/2-1386вих-21 про надання інформації про вжиті заходи з приводу встановленого порушення законодавства (у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру») та надання відповіді на нього від 12.08.2021 №14.1/369-21 не вжило заходів щодо звернення з позовом до суду.
Крім того, у листі від 12.08.2021 №14.1/369-21 Міністерство освіти і науки України повідомило, у нього відсутня інформація щодо укладення додаткових угод №3, №8, №9, №11 до договору від 02.03.2020 №17-403/19 за закупівлею №UA-2020-01-02-000177-b, а тому заходів, спрямованих на забезпечення дотримання вимог законодавства, міністерством не вживалось; просило прокурора вжити заходів, спрямованих на захист інтересів за необхідності.
У той же час приписами ч.ч.3-4 ст.53 ГПК України у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», про що наголосив Верховний Суд у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, передбачено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Суд бере до уваги, що розумність строку визначається з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Підсумовуючи викладене суд погоджується з доводами прокурора про те, що у нього були підстави, вбачаючи порушення законодавства, вважати, що Міністерство освіти і науки України, будучі обізнаним з такими порушеннями з 19.07.2021 не вжило заходів до їх усунення з метою захисту інтересів держави та, навпаки, просило прокурора вжити відповідних заходів.
Суд зауважує, що сам факт незвернення Міністерства освіти і науки України з цим позовом до суду свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження відносно вжиття відповідних заходів щодо стягнення 44 777 грн 57 коп.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 15.10.2019 (справа №903/129/18), які в силу положень ч.4 ст.236 ГПК України враховуються судом при виборі і застосуванні норм права.
Вимога щодо попереднього повідомлення Міністерства освіти і науки України про намір звернутися до суду за захистом інтересів держави з позовом про стягнення 44 777 грн 57 коп. виконана прокурором, що підтверджується повідомленням від 20.08.2021 №52/2-1725вих-21.
За таких обставин господарський суд погоджується з твердженням прокурора, що позивачем не вжито заходів, спрямованих на стягнення 44 777 грн 57 коп., та наявність у даному випадку підстав для представництва прокурором інтересів держави у відповідності до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».
Відповідно до ч.13 ст.8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Статтею 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Частиною 1 ст.247 ГПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Згідно з ч.5 ст.12 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У даному випадку позивачем до стягнення заявлено суму 44 777 грн 57 коп., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (227 000 грн 00 коп.), тобто дана справа є малозначною.
Відповідно до ч.1 ст.250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.5 ст.252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд визнав їх достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі та розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням представників сторін.
Відносно клопотання прокурора про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державного закладу «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1 ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Пунктами 37, 47 ч.1 ст.2 Бюджетного кодексу України передбачено, що одержувач бюджетних коштів суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яка не має статусу бюджетної установи, уповноважена розпорядником бюджетних коштів на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою, та отримує на їх виконання кошти бюджету; розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, довгострокових зобов`язань за енергосервісом, середньострокових зобов`язань у сфері охорони здоров`я та здійснення витрат бюджету.
На думку прокурора, ДЗ ЛНУ ВП «РПК ЛНУ» є учасником бюджетного процесу та наділена повноваженнями розпоряджатися бюджетними коштами, зокрема, на оплату поставленого природного газу.
Відповідно до п.п.1.8, 1.9 та 1.11 положення ДЗ ЛНУ ВП «РПК ЛНУ» здійснює свою діяльність відповідно до чинного законодавства України, положення та статуту ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» є вищим закладом освіти І рівня акредитації у складі ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка», що здійснює підготовку фахівців відповідних освітньо-кваліфікаційних рівнів згідно з ліцензією, яку має університет, має окремі ознаки юридичної особи зі збереженням ліцензованого обсягу та державного замовлення на підготовку фахівців з акредитованих спеціальностей та включений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і поставлений на податковий облік. Веде відокремлений баланс, який є складовою частиною зведеного балансу ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка», має реєстраційні рахунки в органах державного казначейства, гербову печатку та штампи зі своєю назвою.
Згідно з п.2.4 положення ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка».
Крім того, стягнення надмірно сплачених грошових коштів у сумі 44 777 грн 57 коп. прокурор просить здійснити на користь ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка».
Відтак рішення у справі може вплинути на права та обов`язки ДЗ «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» відносно позивача, а тому клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Відносно клопотання прокурора про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача -Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України суд зазначає наступне.
Прокурор обґрунтовує необхідність залучення указаної третьої особи тим, що належним та дієвим засобом захисту порушених інтересів держави є вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, а орган державного фінансового контролю, яким є Північно-Східний офіс Держаудитслужби, не може бути позивачем у даній справі, проте рішення у справі може вплинути на права та обов`язки зазначеного органу при здійсненні планових та позапланових заходів державного фінансового контролю.
Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з п.4 Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за отриманням законодавства про державні закупівлі.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
Для виконання покладених завдань, органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами про захист інтересів держави.
Суд зауважує, що прокурором не надано доказів повідомлення Північно-Східного офісу Держаудитслужби про виявлені порушення, а також здійснення ним планових та позапланових заходів державного фінансового контролю.
При цьому прокурором конкретно не зазначено, на які саме права чи обов`язки вказаного органу може вплинути рішення у справі.
Суд вважає, що у разі прийняття судом рішення у справі у Північно-Східного офісу Держаудитслужби не виникне обов`язку провести моніторинг закупівлі №UA-2020-01-02-000177-b.
Твердження прокурора про зворотне не ґрунтується на приписах законодавства.
Оскільки рішення у справі жодним чином не вплине на права або обов`язки вказаного органу, суд не знаходить підстав для залучення його до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, а отже у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.
Відповідно до ч.3 ст.176 ГПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно зі ст.168 ГПК України у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - сьомою статті 165 цього Кодексу. Пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк, який дозволить третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, та надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті.
Відповідно до ст.179 ГПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі або ухвалі, постановленій у підготовчому засіданні (якщо третіх осіб було залучено у підготовчому засіданні), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.
Керуючись ст.ст.8, 12, 50, 168, 176, 179, 232 - 234, 247, 250, 252 ГПК України, суд
1. Підтвердити підстави представництва керівником Сєвєродонецької окружної прокуратури інтересів держави в особі Міністерства освіти і науки України з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Групп ЛТД».
2. Прийняти позовну заяву прокурора від 20.08.2021 №52/2-1727 вих-21 до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Клопотання прокурора, викладене у позовній заяві, про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляються самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державний заклад «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка» та Північно-Східний офіс Державної аудиторської служби України, задовольнити частково.
4. У задоволенні клопотання в частині залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України, відмовити.
6. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням прокурора, сторін та третьої особи.
7. Судове засідання для розгляду справи по суті призначити на 23 вересня 2021 року об 11 год. 00 хв.
8. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: м.Харків, проспект Науки, 5, в залі судових засідань №109.
9. Явку прокурора, представників сторін та третьої особи визнати необов`язковою.
10. Довести до відома позивача та відповідача, що у відповідності до ч.1 ст.251 ГПК України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У випадку подання відзиву позивачу та відповідачу слід подати до суду докази його надіслання іншим учасникам справи з усіма додатками.
11. Звернути увагу позивача та відповідача, що вони повинні подати суду докази разом з поданням відзиву (ч.3 ст.80 ГПК України). У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (відповідно до ст.178 ГПК України).
12. Встановити прокурору строк для подання відповіді на відзиви позивача та відповідача - протягом п`яти днів з дня отримання відповідних відзивів. У випадку подання заявником відповіді на відзив подати суду докази надіслання (надання) її іншим учасникам справи.
13. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив відповідача - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву відповідача. У випадку подання позивачем відповіді на відзив відповідача подати суду докази надіслання (надання) її іншим учасникам справи.
14. Встановити позивачу та відповідачу строк для подання заперечень - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. У випадку подання позивачем та/або відповідачем заперечень подати суду докази надіслання (надання) їх іншим учасникам справи.
15. Встановити третій особі - Державному закладу «Луганський національний університет імені Тараса Шевченка» в особі відокремленого підрозділу «Рубіжанський політехнічний коледж імені О.Є. Порай-Кошиці Луганського національного університету імені Тараса Шевченка», строки для подання пояснень щодо позову та щодо відзиву - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали та протягом десяти днів з дня отримання відзивів відповідно. У випадку подання третьою особою пояснень подати суду докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи з усіма додатками.
16. Встановити прокурору, позивачу та відповідачу строки для подання відповідей на пояснення третьої особи щодо позову та щодо відзиву - протягом п`яти днів з дня отримання пояснень третьої особи щодо позову та щодо відзиву. У випадку подання прокурором, сторонами відповідей на пояснення третьої особи подати суду докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи з усіма додатками.
17. Звернути увагу прокурора, сторін та третьої особи на порядок подання відповіді на відзив, заперечень та пояснень третьої особи, встановлений ст.ст.166 -168 ГПК України.
18. Повідомити учасників справи про наявність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст.197 ГПК України та Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 №196.
19. Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до п.5.27 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації» (ДСТУ 4163-2003) передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
20. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст.46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч.2, 3, 5 ст.46 ГПК України).
21. Звернути увагу учасників справи на порядок подання доказів, встановлений у ст.80 ГПК України, та наслідки неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи. У випадку неможливості учасником справи самостійно надати докази - він вправі подати клопотання про витребування доказів судом у строки, встановлені у ч.ч.2, 3 ст.80 ГПК України (ч.1 ст.81 ГПК України).
22. Звернути увагу учасників справи, що при визначенні строків отримання ними процесуальних документів від суду та від інших учасників справи, з метою недопущення зловживанням процесуальними правами, судом враховуються Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень, затверджені наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 №958.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 30.08.2021 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію у справі можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://court.gov.ua/fair/sud5014.

Суддя С. Смола