ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2021м. ДніпроСправа № 904/4464/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Скиби Т.М, розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом Міністерства оборони України, м. Київ
до Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче підприємство "ОРБІТА", м. Дніпро

про зобов`язання повернути майно

Представники:
від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА:
Міністерство оборони України звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Науково-виробниче підприємство "ОРБІТА" передати Міністерству оборони України правдник паперовий Система "Прогноз-А" ЕСИН.466453.015 ТП (формат А 4 - на 1120 арк. Інв. № 777.017) вартістю 313 330,00 грн. та правдник паперовий Система "Прогноз-А" ЕСИН.466453.015 РКД Літера "О1", (формат А 4 - на 2999 арк. Інв. № 777.096) вартістю 611 604,00 грн., а у разі відсутності зазначених правдників РКД стягнути з останнього їх вартість у сумі 924 934,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.05.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 03.06.2021 року о 14:30 год.

01.06.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № б/н від 01.06.2021 року про долучення доказів до матеріалів справи щодо юридичного статусу ДП "НВП "ІНФОМЕТ" та ПрАТ "НВП "Орбіта".

02.06.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 02.06.2021 року про витребування оригіналів документів, для огляду в суді, які позивач надав в копіях до позовної заяви.

01.06.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява вих. № б/н від 02.06.2021 року про витребування оригіналів документів, для огляду в суді, які позивач надав в копіях до позовної заяви.

03.06.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву вих. № б/н від б/д, у якому відповідач зазначив, що позов подано з пропущеним строком позовної давності, до вимог витребування за позовом включено документацію виготовлення, якої договором не передбачено, позов містить вимоги щодо застосування штрафних санкцій, які не передбачені договором та законодавством. До суми штрафних санкцій включена безпідставно та не законно вартість виготовлення макетів та дослідних зразків їх витребування та вартість творчого процесу розробки документів та на підстав чого просить відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

У підготовчому судовому засіданні 03.03.2021 року оголошено перерву до 24.06.2021 року о 14:30 год.

У підготовче судове засідання 24.06.2021 року представники сторін не з`явилися.

У відповідності до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2021 року продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 05.08.2021 року включно та підготовче судове засідання відкладено на 28.07.2021 року о 11:40 год.

У підготовче судове засідання 28.07.2021 року представники сторін не з`явилися.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 27.08.2021 року о 10:30 год.

У призначене судове засідання з розгляду справи по суті 27.08.2021 року представники сторін не з`явилися.

27.08.2021 року від представника позивача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 574 від 26.08.2021 року, у якому просить судове засідання по справі №904/4464/21 призначити на іншу дату. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У свою чергу суд зауважує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість розгляду справи у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

З урахуванням того, що коло представників юридичної особи не обмежене одним представником, зважаючи на те, що позивач був завчасно обізнаним про день, час та місце судового засідання, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів, що є підстави для розгляду справи по суті за наявними у ній матеріалами.

Відсутність представника позивача у судовому засіданні не перешкоджає прийняттю судового рішення у справі за наявними у справі матеріалами й не порушує принцип змагальності сторін.

Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст. 194 Господарського процесуального кодексу України).

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 27.08.2021 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

АРГУМЕНТИ СТОРІН
Позиція позивача, викладена у позовній заяві.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.10.1999 року між сторонамм було укладено договір № 117595 на виконання Дослідно-конструкторської роботи шифр "Прогноз - А".

Роботи за договором були виконані і дослідний зразок системи Прогноз-А заводський номер 83035928 було передано до військової частини А 0535 (акт від 19.08.2003 року).

Після передачі дослідного зразка на підприємстві залишились два комплекти документації, які повністю оплачені Міністерством оборони України та не передані Мінобороні.

Позиція відповідача, викладена в відзиві на позовну заяву.
Відповідач у відзиві на позовну зазначив, що ПрАТ НВП Орбіта не може бути відповідачем у справі №904/4464/21 тому о позов обґрунтовано позивачем приписами ст. 193 ГК України та ст.ст. 509, 525, 526, 530.610 ЦК України в зв`язку з невиконанням зобов`язань по пункту 21 Договору №117595 від 29.10.1999 року між Міністерством оборони України в особі центру супроводження розробок, випробування озброєння і військової техніки - (військова частина А-0117, в якості генерального замовника з одного боку та Дочірнього підприємства Науково-виробниче підприємство Інфомет відкритого акціонерного товариства Науково-виробниче підприємство Орбіта (скорочена назва ДП НВП Інфомет) в якості головного виконавця. Наведений склад сторін договору означає, що ПрАТ НВП Орбіта не є стороною вказаного договору, і відповідно не мас і не може мати будь-яких зобов`язань по договору №117595 від 29.10.1999 року. ДП НВП Інфомет є самостійною юридичною особою від самого моменту свого створення в ] 999 році.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ
Як вбачається з матеріалів справи, що Відповідно до вимог статті 1 Закону України "Про Збройні Сили України" (далі - Закон) Збройні Сили України - це військове формування, на яке покладається оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності.

Безпосереднє керівництво Збройними Силами України здійснює Міністерство оборони України, яке відповідно до ст. З Закону є центральним органом виконавчої влади і військового управління.

Утримання Збройних Сил України здійснюється виключно за рахунок коштів державного бюджету.

26.10.1999 року між Міністерством оборони України (далі - позивач/замовник) та Дочірнім підприємством "НВП "ІНФОМЕТ" ВАТ "НВП "Орбіта" (далі - відповідач), НКАУ було укладено договір № 117595 на виконання Дослідно-конструкторської роботи шифр "Прогноз - А" (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору Виконавець зобов`язався виконати і здати Замовнику, а останній зобов`язується прийняти й оплатити дослідно-конструкторську роботу по темі "Створення автоматизованої системи прийому інформації в метрологічній службі ВПС ЗС України" шифр "Прогноз - А".

Відповідно до вимог п. 12 Договору всі створені або придбані по цьому договору й оплачені Генеральним Замовником науково-технічні і матеріальні цінності переходять Генеральноному замовнику на праві оперативного управління. Виклюне право використання та розпорядження ними належить Генеральному Замовнику. Головний виконавець забезпечує у встановленому порядку належне зберігання продукції до отримання розпорядження Генерального замовника про порядок її використання.

Згідно п. 21 Договору дослідний зразок з документацією після приймання представником Генерального замовника вважається зданим на відповідальне зберігання Головному виконавцю, який видає Представнику Генерального Замовника охоронну записку.

Роботи за договором були виконані і дослідний зразок системи Прогноз-А заводський номер 83035928 було передано до військової частини А 0535 (акт від 19.08.2003 року).

Після передачі дослідного зразка на підприємстві залишились два комплекти документації.

1. Система "Прогноз-А" ЕСИН.466453.015 ТП, правдник паперовий (формат А 4 - 1120 арк. Інв № 777.017) вартістю 313 330,00 грн.

2. Система "Прогноз-А" ЕСИН.466453.015 РКД Літера "О1", правдник паперовий (формат А 4 - 2999 арк. Інв № 777.096) вартістю 611 604,00 грн.

Загальна вартість РКД становить 924 934,00 грн.

Зазначена Робоча конструкторська документація виготовлялась за замовленням та за кошти Міноборони і була повністю оплачена Міністерством оборони України.

Неодноразові звернення Міноборони до відповідача із вимогою передати Міноборони правдники документації залишені підприємством без відповіді, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ
Відповідно до ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (ст. 854 Цивільного кодексу України).

Згідно п. 1 ст. 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру.

Договір на виконання дослідно-конструкторської роботи від 29.10.1999 укладено між Міністерством оборони та Дочірнім підприємством «НВП «Інфомет» ВАТ «Орбіта». Код за ЄДРПОУ підприємства, зазначений у договорі є 30557673 та співпадає з кодом у наявному в матеріалах справи витязі з ЄДРПОУ від 27.05.2021

Тоді як код за ЄДРПОУ відповідача - ПАТ «Науково-виробниче підприємство «Орбіта» є 04833760.

Отже відповідач та виконавець за договором виконання дослідно-конструкторської роботи є різні юридичні особи.

Підстав звернення з позовом саме до ПАТ «Науково-виробниче підприємство «Орбіта», позовна заява не містить. Доказів, що майно, яке є предметом спору знаходиться у відповідача до матеріалів справи не надано.

Верховний Суд у постанові від 11.08.2020 у справі №904/1966/19 зазначив, що в силу положень статей 15, 16 ЦК України, статті 20 ГК України, ст. 2 ГПК України кожна особа має право на захист свого права (охоронюваного законом інтересу) у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Однак задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем відповідно до вимог процесуального законодавства обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права саме відповідачем, з урахуванням належності обраного способу судового захисту. Врахувавши, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю заявлені позивачем до осіб, які були учасниками цього товариства та приймали участь у таких зборах, Верховний Суд погодився з висновками суду апеляційної інстанції про те, що у вирішенні спорів, пов`язаних з визнанням недійсними рішень керівних органів товариства, відповідачем виступає саме товариство, як юридична особа, рішення керівних органів якої оскаржується, а не члени (акціонери) цього товариства, як учасники загальних зборів. Учасники господарського товариства не є належними відповідачами у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів, оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органу товариства.

Суд звертає увагу на те, що за вимогами статей 8, 129 Конституції України та статей 2, 11 Господарського процесуального кодексу України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Цим принципом керується суддя, здійснюючи правосуддя.

Складовим елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) і стабільності. Єдність однакового застосування закону забезпечує правову визначеність та втілюється шляхом однакового застосування судом того самого закону в подібних справах.

Європейський суд з прав людини у пункті 70 рішення від 18.01.2001 у справі "Чепмен проти Сполученого Королівства" (Chapman v. the United Kingdom") наголосив на тому, що в інтересах правової визначеності, передбачуваності та рівності перед законом він не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності належної для цього підстави.

Причинами для відступу можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту.

З метою забезпечення єдності та сталості судової практики для відступу від висловлених раніше правових позицій Верховного Суду суд повинен мати ґрунтовні підстави: попередні рішення мають бути помилковими, неефективними чи застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку в певній сфері суспільних відносин або їх правового регулювання (до такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16).

Отже, враховуючи необхідність забезпечення єдності та сталості судової практики, дотримання принципу юридичної визначеності як складового елементу верховенства права, що має важливе значення для питання довіри до судової системи, Суд не вбачає обґрунтованих підстав для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду.

Суд враховує, що згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 17.04.2018 року при розгляді справи № 523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача.

Згідно з частинами 1-3 статті 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

При цьому, під час розгляду даної справи позивачем не було заявлено клопотання про залучення співвідповідача або про заміну первісного відповідача належним.

Водночас суд звертає увагу на те, що заміна неналежного відповідача або залучення до справи співвідповідача може проводитися судом першої інстанції (і наслідком таких дій є розгляд справи спочатку) виключно за клопотанням позивача, тоді як у суду відсутня законодавчо встановлена можливість здійснити заміну неналежного відповідача належним за власною ініціативою без відповідного клопотання позивача.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача з цих підстав.

Враховуючи вищенаведене в задоволені слід відмовити.

СУДОВІ ВИТРАТИ.
Щодо судового збору
Судовий збір за подання позовної заяви, в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на позивача у повному обсязі.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 185, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовної заяви Міністерства оборони України до Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче підприємство "ОРБІТА" про зобов`язання повернути майно - відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано - 03.09.2021 року.

Суддя В.Г. Бєлік