УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

26.08.2021Справа № 910/13044/21

За позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Одеській та Миколаївській областях (65048, м. Одеса, вул. Велика Арнаутська, буд. 15)

До Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. митрополита Василя Липківського, буд. 45)

Про визнання недійсними та скасування рішень

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Одеській та Миколаївській областях (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (надалі - відповідач) про визнання недійсними та скасування рішення від 27.05.2021 №302-р та додаткового рішення від 03.06.2021 №357-р.

Позивач зазначає, що рішенням Антимонопольного комітету України від 27.05.2021 №302-р встановлено порушення законодавства про захист економічної конкуренції в діях позивача при укладенні Договору №3 про внесення змін до Договору №РОФ-501, втім такі висновки відповідача є передчасними, а позивач провів всі процедури пов`язані з укладенням Договору №3 про внесення змін до Договору №РОФ-501. У зв`язку з тим, що позивач просить визнати недійсним та скасувати рішення від 27.05.2021 №302-р, позивач просить в тому числі скасувати додаткове рішення від 03.06.2021 №357-р, яким доповнено рішення №302-р пунктом №5. Судові витрати просить покласти на відповідача

Крім того, в позовній заяві позивач заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення суду, у зв`язку з майновим станом позивача, а саме відсутність асигувань на сплату судового збору за подання позовних заяв за якими оскаржуються рішення АМК.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви Суд прийшов до висновку, що остання підлягає залишенню її без руху, з наступних підстав.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позовній заяві позивач вказав, що подає позов до Господарського суду м. Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-в, проте найменування та адреса суду відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань - Господарський суду міста Києва, 01054, місто Київ, ВУЛИЦЯ БОГДАНА ХМЕЛЬНИЦЬКОГО, будинок 44/В.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Так, серед додатків до позовної заяви міститься лист орендаря за Договором №РОФ-501 за вих. №350 від 30.05.2016, однак в самому тексті позовної заяви позивач на такий лист не посилається та не вказує на обставини, які він хоче підтвердити таким листом.

Крім того, згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;.

Серед переліку додатків позивач зазначає лише один лист без зазначення його реквізитів (додаток №3), втім фактично долучає три листа: лист міністерства інфраструктури від 25.05.2016 та два листи орендаря від 30.05.2016 та 06.06.2016.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимог пунктів 5, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, долученні до позовної заяви додатки, що подані в копіях, а саме - додатки №1-6 не засвідчені взагалі, відтак позивачу слід надати до суду всі докази якими він обґрунтовує позовні вимоги, що засвідчені в установленому законом порядку та уповноваженою на те особою.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених ч. 2 ст. 164 ГПК України, а саме до позову не додано відповідно до ст. 91 ГПК України всіх доказів в оригіналах або в належним чином засвідченій копіях, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Однак, таких відомостей позивач не зазначає, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимог п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позивач, зазначаючи про судові витрати вказує, що такі у позивача відсутні. Разом з тим, в прохальній частині ухвали просить стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2 270, 00 грн.

За таких обставин, суд, з огляду на суперечливість описової та прохальної частини позовної заяви дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимог п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України, а відтак слід зазначити про понесені останнім судові витрати (або про такі, що очікує понести).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення.

За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Втім, до позовної заяви не долучено оригінал опису вкладення (із зазначенням номеру поштової накладної, відбитки календарного штемпеля та підписами відповідальних осіб), у, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку про те, що позивачу з метою виконання вимог статті 164 ГПК України необхідно надати до суду оригінал опису вкладення з необхідними реквізитами.

Щодо зазначеного в позовній заяві клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне:

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становить 2 270,00 грн.

За умовами підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно приписів ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що позивачем було заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру:

- визнати недійсним та скасувати рішення Антимонопольного комітету України від 27.05.2021 №302-р;

- визнати недійсним та скасувати додаткове рішення Антимонопольного комітету України від 06.06.2021 №357-р;

Відтак, за чинним законодавством Відділення мало сплатити за подання до суду цієї позовної заяви судовий збір у розмірі 4 540, 00 (2 270, 00*2) грн.

Однак позивачем всупереч пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України до матеріалів його позовної заяви жодних документів, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, додано не було.

Докази того, що позивач у встановленому законом порядку звільнений від сплати судового збору, у матеріалах даної позовної заяви відсутні.

Розглянувши подане Відділенням клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для його задоволення з огляду на таке.

Згідно з частиною 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності перелічених умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У той же час суд звертає увагу, що приписи наведеної норми містять вичерпний перелік підстав, за яких суд може задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Проте клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору жодною з підстав, передбачених частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", у встановленому законом порядку не обґрунтовано та не доведено належними доказами, а саме лише посилання позивача на майновий стан останнього не є умовою за якої суд задовольняє клопотання про відстрочення.

Додатково суд звертає увагу на те, що відсутність асигувань на сплату судового збору на оскарження рішень АМК з боку основного розпорядника не є скрутним майновим становищем, крім того, сам позивач вказує на те, що в нього є інші асигування (на судовий збір за подання позовів з питань оренди та приватизації державного майна), а належних та допустимих доказів на відсутність коштів на рахунках позивача на сплату судового збору позивач до суду не подає. Крім того, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що під час розгляду справи в господарському суді, у нього буде реальна можливість сплатити необхідну суму судового збору до ухвалення рішення суду.

За таких обставин суд вважає, що зазначена позивачем обставина (відсутність асигувань) не є підставою для відстрочення сплати судового збору в розумінні статті 8 Закону України "Про судовий збір", а позивачем не виконано вимоги статті 164 ГПК України, у зв`язку з чим, суд в тому числі вказує про необхідність сплати позивачем судового збору у розмірі 4 540, 00 грн.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на імперативні приписи статті 8 Закону України "Про судовий збір", суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання Відділення про відстрочення сплати судового збору.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Одеській та Миколаївській про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення суду.

2. Залишити позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по Одеській та Миколаївській областях без руху.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням найменування та індексу суду згідно відомостей з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви із зазначенням повного переліку додатків та обґрунтуванням долучення до позову листа від 30.05.2016 №350;

- подання до суду всіх доказів якими позивач обґрунтовує позовні вимоги та які засвідчені у встановленому законодавством порядку уповноваженою особою позивача;

- подання до суду письмової заяви із зазначенням відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви;

- подання до суду письмової заяви із зазначенням попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести;

- подання до суду письмової заяви до якої додані документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів (оригінал опису вкладення, фіскальний чек (поштова квитанція) та службовий чек (накладна);

- подання до суду письмової заяви до якої додано докази сплати судового збору у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі (4 540, 00 грн).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.