УХВАЛА

м. Київ

01.09.2021Справа № 910/9042/21
За заявою Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ідентифікаційний номер 41116011)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959)

про відкриття провадження у справі про банкрутство

Суддя: Мандичев Д.В.

Представники учасників:не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Головне управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний номер 41116011) звернулося до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Рожнятівський деревообробний комбінат» (ідентифікаційний номер 35529959) у зв`язку із наявною та непогашеною заборгованістю.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2021 № 910/9042/21 заяву Головного управління ДПС у м. Києві було прийнято до розгляду, засідання призначено на 12.07.2021.

10.06.2021 до суду надійшла заява арбітражного керуючого Бандоли О.О. про участь у справі

07.07.2021 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання арбітражного керуючого Бандоли О.О. про проведення судового засідання без його участі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 12.07.2021 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959). Визнано грошові вимоги Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ідентифікаційний номер 41116011) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959) в розмірі 1 807 897,00 грн. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959). Здійснено оприлюднення на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України повідомлення про порушення провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959) за номером 66873 від 20.07.2021р. Призначено розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" (04060, м. Київ, вул. Щусєва, 18/14, кв. (офіс) 24, ідентифікаційний номер 35529959) арбітражного керуючого Бандолу Олександра Олексійовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 853 від 17.07.2013). Визначено дату проведення попереднього судового засідання на 06.09.2021р.

До Господарського суду м. Києва надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві про визнання кредитором Товариства з обмеженою відповідальністю "Рожнятівський деревообробний комбінат" з грошовими вимогами на суму 1 483 304,25 грн.

Одночасно заявник клдопоче про відстрочення сплати судового збору згідно з нормами Закону України «Про судовий збір», посилаючись на важке матеріальне становище.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Майнові вимоги кредиторів до боржника мають бути виражені в грошових одиницях і заявлені до господарського суду в порядку, встановленому цією статтею.

Копії відповідних заяв та доданих до них документів кредитори надсилають боржнику та розпоряднику майна.

Заява кредитора має містити: найменування господарського суду, до якого подається заява; найменування боржника, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); ім`я або найменування кредитора, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); розмір вимог кредитора до боржника з окремим зазначенням суми неустойки (штрафу, пені); виклад обставин, що підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування; відомості про наявність заставного майна боржника, яке є забезпеченням вимог; перелік документів, що додаються до заяви.

До заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника. Заява підписується кредитором або його уповноваженим представником.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу на те, що статтею 8 вищезазначеного Закону передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов. Водночас приписами цієї статті визначено суб`єктів оскарження щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи згаданий принцип, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору. Таким чином, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб`єктів господарювання та громадян, законодавець поставив у рівні умови в частині обов`язку сплачувати судовий збір.

За таких обставин, вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом, зокрема, відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Суд звертає увагу, що на заявника не поширюються приписи статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Необхідно також зазначити, що згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Доступ до правосуддя у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не привести судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ГПК України.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у звязку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

А отже, відмова у клопотанні про відстрочення сплати судового збору у цій справі не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Згідно ч. 1 ст. 46 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Кодексу. У разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог цього Кодексу, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути.

Дослідивши вищевказану заяву і приєднані до неї документи, суд встановив, що заявником було допущено деякі недоліки при її оформленні, які потребують усунення у розумний строк.

Так, до заяви не приєднано належних доказів сплати судового збору у встановленому Законом порядку за подання кредиторської заяви.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 46 Кодексу України з процедур банкрутства якщо конкурсний кредитор усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду. В іншому разі господарський суд постановляє ухвалу про повернення заяви.

Керуючись ст.ст.45,46 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

1.Повідомити Головному управлінню ДПС у м. Києві про недоліки заяви про грошові вимоги кредиторів, що виявилися у відсутності доказів сплати судового збору за подання такої кредиторської заяви

2.Встановити Головному управлінню ДПС у м. Києві строк 10 днів з дня ортимання ухвали суду для усунення вищевказаних недоліків заяви про визнання кредитором.

Суддя Д.В. Мандичев