УХВАЛА

м. Київ

26.08.2021Справа № 910/6386/21

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Анастасової К.В., розглянувши справу за позовом Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" (49044, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Барикадна, будинок 15А) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Метробуд" (01034, м. Київ, вулиця Прорізна, будинок 8, ідентифікаційний код 32961977) про звернення стягнення на цінні папери та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" (49044, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Барикадна, будинок 15А) про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, подану в межах справи № 910/6386/21

Представники сторін у судове засідання не прибули.

В С Т А Н О В И В:

20.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" до ОСОБА_1 про звернення стягнення на цінні папери та передана 21.04.2021 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд звернути стягнення на прості іменні акції Приватного акціонерного товариства «Метробуд» кількістю 229 830 штук з відповідача на користь позивача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням ОСОБА_1 зобов`язань за договором застави цінних паперів в частині своєчасного повернення фінансової допомоги, що випливають з договору №1 про надання поворотної фінансової допомоги від 15.04.2020 укладеного між ОСОБА_1 та Приватним акціонерним товариством «Метробуд».

Ухвалою суду від 26.04.2021 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" про звернення стягнення на цінні папери - залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Позивачем у строк встановлений ухвалою суду від 26.04.2021, подано заяву про усунення недоліків, з доданими до неї документами.

Разом з тим для встановлення зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 до Департамент з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації було направлено запит з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб до органу державної влади, підприємства, установи, організації, закладу щодо доступу до персональних даних.

07.06.2021 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Департаменту з питань реєстрації Київської міської державної адміністрації надійшла інформація щодо місця реєстрації ОСОБА_1 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

17.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява та передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом просить суд застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину стосовно договору застави цінних паперів від 29.04.2020 р укладеного між Приватним акціонерним товариством "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" (Заставодержатель) та ОСОБА_1 (Заставодавець) за умовами якого цей договір забезпечує, переважно перед іншими кредиторами, вимоги Заставодержателя, що випливають з договору №1 про надання поворотної фінансової допомоги від 15 квітня 2020 р., укладеного між Заставодержателем та ПрАТ «МЕТРОБУД» () (надалі «договір поворотної фінансової допомоги»), за умовами якого ПрАТ «МЕТРОБУД» зобов`язується повернути Заставодержателю, шляхом перерахування на відповідний рахунок в строк до 14 квітня 2021 року включно суму поворотної фінансової допомоги в розмірі 5 000 000,00 грн. (п`ять мільйонів гривень 00 копійок).

Як заявляє представник ОСОБА_1 , оскільки договір застави вчинений без участі (посередництва) торговця цінними паперами, що вбачається зі змісту самого Договору застави, останній є нікчемним.

Ухвалою суду від 29.06.2021 зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, прийнято до спільного розгляду з первісним позовом Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" до ОСОБА_1 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство "Метробуд" про звернення стягнення на цінні папери.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі № 910/6386/21. Повідомлено сторони, що підготовче засідання відбудеться 08.07.21.

Ухвалою суду від 08.07.2021 та від 22.07.2021 було відкладено підготовче засідання, востаннє на 12.08.21.

Від представника відповідача за первісним позовом до початку судового засідання 12.08.2021 надійшла заява про залишення зустрічного позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, останній просив залишити без розгляду зустрічний позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Метробуд" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Ухвалою суду від 12.08.2021 зустрічний позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Метробуд" про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину - залишено без розгляду. Закрито підготовче провадження у справі № 910/6386/21 та призначено справу до судового розгляду по суті на 26.08.21.

В судове засідання 26.08.2021 представники сторін не прибули, повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

В судовому засіданні 26.08.2021 оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 196 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

В той же час згідно із ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

В постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/23344/17, від 15.01.2019 у справі № 914/794/18, від 22.01.2019 у справі № 922/2584/18, суд зазначив, що аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення про причини такої неявки позивача лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що неподання відсутнім позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 суд дійшов висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зауважила, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Також, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Таким чином, розгляд справи за відсутності позивача можливий за сукупністю наявності таких підстав як подання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а також наявність підстав вважати, що його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Наявність підстав вважати, що неявка позивача не перешкоджає розгляду справи за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача не може слугувати підставою для розгляду справи за відсутності позивача та ухвалення відповідного рішення.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач за первісним позовом не забезпечив явку свого представника у підготовче судове засідання - 07.07.2021, 22.07.2021, 12.08.2021 та у судове засідання 26.08.2021 де розгляд справи ухвалою суду від 12.08.21 призначено до судового розгляду по суті.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст.ст. 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Враховуючи неявку позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду, в судове засідання 08.07.2021, 22.07.2021, 12.08.2021 неповідомлення останнім про причини своєї неявки, а також неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, суд доходить висновку про залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Первісний позов Приватного акціонерного товариства "КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ" до ОСОБА_1 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Метробуд" про звернення стягнення на цінні папери - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

З повним текстом ухвали можливо ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст ухвали складено та підписано 30.08.2021.

Суддя В.О. Демидов