ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

"01" вересня 2021 р.м. Одеса Справа № 916/2603/21

Господарський суд Одеської області у складі судді - Петрова В.С., розглянувши матеріали позовної заяви № 2695/21 ОСОБА_1 до Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту про визнання недійсним рішення позачергових звітно-виборних зборів профорганізації, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до господарського суду Одеської області з позовною заявою до Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту про визнання недійсним рішення позачергових звітно-виборних зборів Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, яке оформлено протоколом від 03.08.2021 р. № 03082021, посвідченого Монастирліу О.П., приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області 04.08.2021 р. та зареєстрованого в реєстрі за № 914 915.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Як вказує позивач, він є членом профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, що підтверджується довідкою від 11.08.2021 р. № Ю/ПО, виданою профспілкою, та членом профкому профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, що підтверджується протоколом зборів від 24.06.2021 р.

Водночас, як зазначає позивач, у порушення порядку скликання та проведення зборів без дотримання кворуму 03.08.2021 р. відбулись позачергові звітно-виборні збори Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, які оформлені протоколом від 03.08.2021 р. № 03082021, посвідченого Монастирліу О.П., приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області, зареєстрованого в реєстрі за №914 915, які є неправомірні.

Так, позивач вказує, що рішенням позачергових виборів, які оформлені протоколом звітно-виборних зборів Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту від 03.08.2021 р., визначено наступний порядок денний:

1) про звіт про діяльність профспілкового комітету Профкому МТП Усть-Дунайськ за звітній період.

2) про звіт про діяльність ревізійної комісії Профкому МТП Усть-Дунайськ за звітній період.

3) про вибори голови Профкому МТП Усть-Дунайськ.

4) про вибори профспілкового комітету Профкому МТП Усть-Дунайськ.

5) про вибори ревізійної комісії Профкому МТП Усть-Дунайськ.

Наразі позивач зауважує, що згідно вказаного протоколу були прийняті на наступні рішення:

- по питанню першому порядку денного: затверджено звіт профспілкового комітету за період з 22.11.2016 р., доповідачем по вказаному питанні порядку денного зазначена ОСОБА_2 ;

- по питанню другому порядку денного: затверджено звіт ревізійної комісії за період з 22.11.2016 р., доповідачем по вказаному питанні порядку денного зазначена ОСОБА_3 ;

- по питанню третьому порядку денного: обрано головою профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту строком на 5 років ОСОБА_2 ;

- по питанню четвертому порядку денного: обрано строком на 5 років членів профспілкового комітету: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

При цьому позивач вказує, що спірний протокол підписаний працівниками ДП "МТП Усть-Дунайськ" ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Крім того позивач зазначає, що у спірному протоколі від 03.08.2021 р. вказано, що загальна кількість членів профорганізації становить 69 осіб, у позачергових зборах взяло участь 36 членів, 33 члени профорганізації участі не взяли, однак, за ствердженнями позивача, вказана інформація не відповідає дійсному та є фальсифікацією даних щодо присутності 36 членів профорганізації, з огляду на наступне. Як вказує позивач, станом на 03.08.2021 р. членами профспілкового комітету згідно з протоколом зборів профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту від 24.06.2021 р., є ОСОБА_1 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , при цьому вказаний склад членів профспілкового комітету станом на 03.08.2021 р. є чинний та не переобирався. Разом з тим позивач додає, що головою профорганізації є ОСОБА_18 , який обраний на посаду голови на зборах профорганізації, які відбулись 24.06.2021 р., зазначене також підтверджується даними ЄДР.

Як вказує позивач, пунктом 4.2 положення профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту від 04.10.2011 р. № 13 передбачено, що збори скликаються профспілковим комітетом за власною ініціативою або за вимогою не менше 1/3 членів профспілки, яка знаходяться на обліку, а також за вимогою профспілкового органу.

Пунктом 4.3 положення зазначено, що в разі необхідності може бути скликана позачергова конференція, про скликання якої члени профспілки повідомляються не менше ніж за 3 доби.

При цьому позивач додає, що пункт 4.4 положення містить вимогу до кількісного складу учасників зборів, так, збори вважаються повноваженими, якщо в них прийме участь більше половини загальної кількості членів профспілки.

Водночас, як наголошує позивач, ані члени профспілкового комітету, ані голова профорганізації не були повідомлені про необхідність проведення позачергових зборів профорганізації 03.08.2021 р., а також жодний член профорганізації не звертався до профорганізації з вимогою провести позачергові збори, у т.ч. професійна спілка робітників морського транспорту України.

Так, позивачем зазначається про надання копії опитування членів профорганізації від 18.08.21, в якій взяли участь 48 членів профорганізації, які, за ствердженнями позивача, власноручно підтвердили той факт, що ними не отримувались сповіщення (повідомлення) про проведення позачергових зборів профорганізації, які відбулись 03.08.2021 р., не приймали участь у позачергових зборах 03.08.2021 р. та не голосували з питань порядку денного, з огляду на що позачергові збори відбулись без кворуму, а відтак учасники зборів не наділені правом приймати рішення у визначеному порядку денного.

Також, позивач вказує на той факт, що у позачергових зборах, які відбулися 03.08.2021 р., не прийняли участь члени комітету профкому, у складі, який затверджений 24.06.2021 р., та голова профорганізації ОСОБА_18 .

Наразі позивач зауважує, що Профорганізація Усть-Дунайського морського торговельного порту є юридичною особою та за нормами Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії" є первинною організацією профспілки - добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному закладі освіти.

Як зазначає позивач, для визнання недійсним рішення позачергових зборів профорганізації, які відбулись 03.08.2021 р., необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів членів профорганізації, у т.ч. позивача, а також з`ясувати дотримання порядку скликання позачергових зборів профорганізації від 03.08.2021 р., зокрема щодо належного повідомлення позивача та інших членів профорганізації про такі збори.

При цьому позивач вказує, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону та положення профорганізації є прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів та відсутність членів профорганізації під час голосування, тобто, встановлення фактів фальсифікації даних, наведених у спірному протоколі від 03.08.2021 р.

Наразі позивач зауважує, що рішення загальних зборів членів та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин, з огляду на що підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів членів юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення члена(-ів) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

За ствердженнями позивача, в порушення вимог кворуму для проведення зборів неповідомлення позивача та 47 членів профорганізації про призначення позачергових зборів на 03.08.2021 р. призвело до порушення прав позивача, у т.ч. інших 47 членів профорганізації, що проявилось в незаконному обранні голови профорганізації ОСОБА_2 без переобрання ОСОБА_20 , обмеження прав позивача у висуненні іншого кандидата на посаду голови профорганізації відмінного від ОСОБА_2 .

Також позивач вказує, що його права порушені при обранні членів профспілкового комітету, до складу якого ввійшли ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , без переобрання складу профспілкового комітету, обраного на зборах, які відбулись 24.06.2021 р., оскільки позивач та 47 членів профорганізації були неправомірно обмежені в голосуванні проти вказаних осіб, висуненні інших кандидатів тощо. Окрім того, позивач додає, що ОСОБА_2 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , які обрані на позачергових зборах від 03.08.2021 р., були виключені з членів профспілки відповідно до протоколу від 02.03.2021 р. № 5/2021.

Враховуючи відсутність кворуму на позачергових зборах 03.08.2021 р., на думку позивача, збори не вважаються такими, що відбулися, а рішення позачергових звітно-виборних зборів Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, які оформлені протоколом від 03.08.2021 р. № 03082021, посвідченого Монастирліу О.П., приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області, зареєстрованого в реєстрі за № 914 915, підлягають визнанню недійсними.

Таким чином, як вбачається із матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 , позивач оскаржує позачергові звітно-виборні збори Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту від 03.08.2021 р. як такі, що були проведені в порушення порядку їх скликання та проведення, без дотримання кворуму, оскільки ані члени профспілкового комітету, ані голова профорганізації не були повідомлені про необхідність проведення позачергових зборів профорганізації 03.08.2021 р., при цьому жодний член профорганізації не звертався до профорганізації з вимогою провести позачергові збори, у т.ч. професійна спілка робітників морського транспорту України, що призвело до порушення прав позивача, у т.ч. інших 47 членів профорганізації.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

За вимогами частини першої статті 18 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів" суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

При цьому відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

За положеннями ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вказаними нормами визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Таким чином, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Як слідує зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 предметом позову є, зокрема, вимога про визнання недійсним рішення позачергових звітно-виборних зборів Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, яке оформлено протоколом від 03.08.2021 р. № 03082021, яким було затверджено звіт профспілкового комітету за період з 22.11.2016 р., затверджено звіт ревізійної комісії за період з 22.11.2016 р., обрано строком на 5 років головою профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту Морзову О.В. та обрано строком на 5 років членів профспілкового комітету: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Виходячи зі змісту позову, позивач, звертаючись до господарського суду із цим позовом, ототожнює даний спір з корпоративним.

Разом з тим відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

При визначенні підвідомчості (предметної та суб`єктної юрисдикції) справ, що виникають з корпоративних відносин, слід виходити з таких міркувань.

За змістом положень статті 167 Господарського кодексу України (далі - ГК України) корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту здійснює свою діяльність як профспілка.

Статтею 36 Конституції України встановлено, що громадяни України мають право на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Громадяни мають право на участь у професійних спілках з метою захисту своїх трудових і соціально-економічних прав та інтересів. Професійні спілки є громадськими організаціями, що об`єднують громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної діяльності. Професійні спілки утворюються без попереднього дозволу на основі вільного вибору їх членів.

Особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок визначено Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» від 15 вересня 1999 року № 1045-XIV, відповідно до статті 1 якого професійна спілка (профспілка) - це добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання). Первинна організація профспілки - це добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному навчальному закладі. Членом профспілки є особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески.

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" законодавство про профспілки складається з Конституції України, Закону України "Про об`єднання громадян" (який застосовується до профспілок, якщо інше не передбачено зазначеним Законом), цього Закону, КЗпП України та інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.

За змістом положень статті 14 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» профспілки діють відповідно до законодавства та своїх статутів, які не передбачають можливості формування статутного капіталу такої організації під час її створення за рахунок внесків її членів, не передбачають отримання профспілковою організацією прибутку від здійснення своєї діяльності та розподілу доходу між її членами.

Сутність діяльності профспілкової організації полягає у здійсненні представництва й захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки (ст. 2 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»).

Профспілка, об`єднання профспілок набувають права юридичної особи з моменту затвердження статуту (положення). Статусу юридичної особи набувають також організації профспілки, які діють на підставі її статуту. Профспілка, її організації, об`єднання профспілок здійснюють свої повноваження, набувають цивільних прав і беруть на себе цивільні обов`язки через свої виборні органи, які діють у межах прав, наданих їм за законом та статутом (положенням) (ст. 16 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»).

З аналізу наведених норм можна дійти висновку, що легалізована в установленому законодавством порядку профспілка є громадською організацією, створеною для захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки, і здійснює свою діяльність без мети отримання прибутку.

Профспілка, яка утворюється й легалізується на підставі Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та діє на підставі власного статуту, має статус юридичної особи, проте одним з принципів її створення є відсутність майнового інтересу. Члени профспілок не відповідають своїми коштами та іншим майном за зобов`язаннями профспілки та її органів, як і профспілка та її органи не відповідають своїми коштами та іншим майном за зобов`язаннями членів профспілки (стаття 34 цього Закону).

З метою реалізації статутних завдань профспілки, їх об`єднання, які є юридичними особами, можуть здійснювати необхідну господарську та фінансову діяльність шляхом надання безоплатних послуг, робіт, створення в установленому законодавством порядку підприємств, установ або організацій зі статусом юридичної особи, формувати відповідні фонди, кредитні спілки (ст. 35 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»).

Крім того, за змістом положень Закону України «Про об`єднання громадян», зокрема статті 21, що застосовується до профспілок відповідно до статті 4 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», кошти або майно громадського об`єднання не підлягають розподілу між його членами та не можуть використовуватися для вигоди будь-якого окремого члена об`єднання, його посадових осіб.

Згідно з п. 1.1 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, затвердженого на звітно-виборній профспілковій конференції ДП "Морський торговельний порт Усть-Дунайськ" протоколом № 13 від 04.10.2011 р., Профорганізація Усть-Дунайського морського торговельного порту (скорочено - ПО) являє собою неприбуткову громадську організацію, яка об`єднує на добровільних засадах членів ПРМТУ - працівників, а також звільнених їх у зв`язку із виходом на пенсію. До складу ПО можуть входити працівники інших організацій всіх форм власності, що працюють на території підприємства та пов`язані з морським транспортом спільними професійними та соціально-трудовими інтересами.

Відповідно до п. 1.2 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту ПО є організаційною ланкою Професійної спілки працівників морського транспорту України (далі ПРМТУ) - всеукраїнської добровільної суспільної організації, яка об`єднує трудящих морського транспорту з ціллю здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки.

Умовами п. 1.6 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту визначено, що права юридичної особи ПО реалізує через профспілковий комітет (далі - профспілка ПО), голови ПО, діючих у відповідності до , статутом ПРМТУ та даним Положенням.

Пунктом 1.7 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту остання самостійно організовує свою діяльність з метою представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки, визначає напрямки своєї діяльності, виходячи з повноважень, передбачених законодавством України, статутних завдань профспілки, рішень вищих за статусом профспілкових органів ПРМТУ.

Відповідно до п. 2.1 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту членами профспілки, що знаходяться на обліку в ПО можуть бути особи, незалежно від громадянства, національності, релігійних та політичних поглядів, що визнають статут ППМТУ, сплачують членські внески та працюють в порту та інших організаціях, що знаходяться на території підприємства, а також пенсіонери, що раніше працювали в порту.

Згідно з п. 4.1 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту вищим органом ПО є конференція (загальні профспілкові збори), яка скликається не рідше одного разу на рік. Про дату, час, місце проведення та про порядок денний конференції (зборів)члени профспілки повідомляються за 10 днів до їх проведення. Норми представництва, порядок обрання делегатів визначає профком ПО (президіум).

В п. 4.2 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту визначено, що профспілкова конференція (збори) скликаються профспілковим комітетом за власною ініціативою або за вимогою не менше 1/3 членів профспілки, яка знаходяться на обліку, а також за вимогою профспілкового органу.

В п. 4.3 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту зазначено, що в разі необхідності може бути скликана позачергова конференція, про скликання якої члени профспілки повідомляються не менш, ніж за 3 дні.

За умовами п. 4.4 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту передбачено, що конференція вважається повноваженою, якщо в ній приймає участь більше половини загальної кількості членів профспілки. Рішення конференції (загальних профспілкових зборів) вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини делегатів (учасників), які приймали участь в роботі конференції (зборів). Форму голосування (шляхом відкритого або таємного голосування) визначають делегати конференції (учасники загальних профспілкових зборів).

Відповідно до п. 4.6 Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту профспілкова конференція (загальні профспілкові збори), зокрема: визначають основні напрямки діяльності ПО; заслуховують та затверджують звіти профспілкового комітету, дають оцінку його роботи; заслуховують та приймають до уваги звіти ревізійної комісії; обирають профспілковий комітет, голову профкому.

Враховуючи наведені приписи законодавства та Положення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту є добровільною, неприбутковою громадською організацією, діяльність якої регулюється законами України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», «Про об`єднання громадян», а не типовим господарюючим суб`єктом у розумінні статей 3, 55 ГК України. За таких обставин, правовідносини між членами такої профспілки та самою профспілкою не мають характеру корпоративних та не підпадають під регулювання статті 20 ГПК України. Відповідний правовий висновок наведено в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 523/4139/17.

Отже, зважаючи на суб`єктний склад сторін та характер спірних правовідносин у цій справі, господарський суд доходить висновку про відсутність підстав для розгляду даного спору в порядку господарського судочинства, оскільки правовідносини, які виникли між сторонами у справі з оспорювання рішення Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту щодо затвердження звіту профспілкового комітету та ревізійної комісії, обрання голови профорганізації та членів профспілкового комітету, не мають характеру корпоративних спорів.

Відповідно до приписів п. 1 ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду за правилами господарського судочинства. Відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи (ч. 6 ст. 175 Кодексу).

За таких обставин, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , оскільки вказана позовна заява не підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.

Наразі слід зауважити, що частиною третьою статті 12 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" встановлено заборону на втручання органів державної влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб у діяльність профспілок, їх організацій та об`єднань, яке може призвести до обмеження прав профспілок або перешкодити законному здійсненню їх статутної діяльності.

У цій нормі міститься пряма заборона втручання державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, роботодавців, їх об`єднань у статутну діяльність профспілок, їх організацій та об`єднань.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" профспілкові органи мають право вимагати розірвання трудового договору (контракту) з керівником підприємства, установи або організації, якщо він порушує цей Закон, законодавство про працю, про колективні договори та угоди.

Таким чином, за змістом вказаного Закону у судовому порядку може бути оскаржено лише рішення профспілкового органу, в якому порушено вимогу про розірвання трудового договору (контракту) з керівником підприємства, установи або організації.

В свою чергу господарський суд вважає, що спір, що виник між сторонами, належить до виключної компетенції профспілок та їх внутрішньо-організаційної діяльності, оскільки пов`язаний з питаннями діяльності та членства у громадській організації, а тому такий спір має вирішуватися відповідно до статутних документів профспілок та законодавства, яке регулює основи їхньої діяльності. Аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.02.2020 р. у справі № 210/5659/18.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд зазначає, що заявлені позивачем вимоги про визнання недійсним рішення позачергових звітно-виборних зборів Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту, яке оформлено протоколом від 03.08.2021 р. № 03082021, яким було затверджено звіт профспілкового комітету та ревізійної комісії, обрано голову профорганізації та членів профспілкового комітету, не можуть бути розглянуті в порядку будь-якого судочинства, оскільки розгляд таких питань належить до внутрішньо-організаційної діяльності профорганізації та є виключною компетенцією відповідного статутного органу.

Згідно з практикою ЄСПЛ право доступу до суду є невід`ємною складовою права на суд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Ґолдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. The United Kingdom), заява № 4451/70). "Право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети (рішення від 16 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95).

Отже, з огляду на встановлене законом обмеження щодо розгляду в судовому порядку даного спору стосовно затвердження звіту профспілкового комітету та ревізійної комісії, обрання голови профорганізації та членів профспілкового комітету, безпідставним слід вважати, що позивач позбавлений права на доступ до суду.

Керуючись ст. 20, п. 1 ч. 1 ст. 175, 234 Господарського процесуального кодексу України,

суд -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Профорганізації Усть-Дунайського морського торговельного порту про визнання недійсним рішення позачергових звітно-виборних зборів профорганізації.

2. Направити на адресу ОСОБА_1 додаток: позовна заява (вх. № 2695/21 від 27.08.2021 р.) з доданими документами на 39 арк. з поштовим конвертом.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її постановлення.

Суддя В.С. Петров