УХВАЛА

м. Київ

25.08.2021Справа № 910/10692/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" із запереченнями проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у справі № 910/10692/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Істерн-Груп" (03037, м. Київ, пр-т. Валерія Лобановського, буд. 6 А, офіс 116; ідентифікаційний код 39096025)

до 1) Приватного акціонерного товариства "Українська пожежно-страхова компанія" (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, буд. 40; ідентифікаційний код 20602681)

2) Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" (04070, м. Київ, вул. Іллінська, 8; ідентифікаційний код 20474912)

про стягнення 111 666, 07 грн,

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Істерн-Груп" з позовом до Приватного акціонерного товариства "Українська пожежно-страхова компанія", Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС", в якому позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів суму страхового відшкодування за завдану майнову шкоду у вигляді фактичного пошкодження транспортного засобу в розмірі 111 666, 00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.07.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

06.08.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача-2 із запереченнями проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

12.08.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача-2 про судові витрати, які будуть понесені у зв`язку із розглядом справи, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

20.08.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

Із заяви відповідача-2 щодо заперечень проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження вбачається, що відповідачем-2 разом із відзивом до матеріалів справи буде надано численні електронні, письмові докази, а також висновок експерта, дослідження яких на думку відповідача-2 необхідно здійснювати у судовому засіданні.

Крім того, відповідач-2 у своїх запереченнях посилається на те, що у зв`язку зі складністю справи існує потреба оцінки великої кількості доказів письмового описування учасників справи, виклику свідків та призначення експертизи, а відтак існує потреба у переході до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 1 та 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд, розглянувши заяву відповідача-2 із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, враховуючи зазначені ним обґрунтування, категорію та складність справи, зазначає, що обґрунтованість вказаної заяви відповідача-2 зводиться фактично до заперечень по суті спору, які повинні бути викладені у відзиві на позовну заяву.

Разом з тим суд вказує, що ним було досліджено відзив на позовну заяву, який надійшов до суду 12.08.2021 та відповідно встановлено відсутність клопотання щодо виклику свідків, призначення експертизи та письмового опитування учасників справи у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що вказані обґрунтування відповідача-2 є виключно його припущеннями та відповідно не можуть бути підставою для здійснення переходу до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Також суд звертає увагу на те, що всупереч посилань відповідача-2 ним не надано до матеріалів справи великої кількості доказів, які на думку останнього ускладнять розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження та які необхідно досліджувати в засіданні.

З огляду на викладене вище, враховуючи предмет, категорії та складність справи, враховуючи те, що відповідачем-2 надано до матеріалів справи відзив на позовну заяву з відповідними доказами, суд дійшов висновку залишити заперечення відповідача-2 щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без задоволення з підстав їх необґрунтованості та наявності у суду можливості при вирішенні спору по суті самостійно надати оцінку поданим сторонами доказам.

Крім того, відповідачем-2 також було подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, в якому відповідач-2 фактично зазначає ідентичні обґрунтування необхідності проведення засідання що і в запереченнях щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відповідно посилається на необхідність проведення дослідження та оцінки великої кількості доказів різних видів.

Приписами ч. 1, 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин (ч. 4 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З огляду на викладені норми Господарського процесуального кодексу України, враховуючи, що предметом позову є стягнення суми, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, заважаючи на предмет спору, характер спірних правовідносин, суд вказує, що відповідачем у своєму клопотанні не зазначено, які конкретні докази потребують дослідження судом за участю представників сторін, а посилання на "велику кількість доказів" на переконання суду наразі є безпідставним та необґрунтованим, а відтак суд дійшов висновку відмовити відповідачу-2 у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. 12, 234, 247 та 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження - залишити без задоволення.

2. У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набрала законної сили 25.08.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Баранов