УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

26.08.2021Справа № 910/13159/21

За позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву (01032, м. Київ, бульвар Шевченка, буд. 50-Г; ідентифікаційний код: 19030825)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНВІ РОСТЕР» (06039, Полтавська обл., м. Полтава, вул. В`ячеслава Чорновола, буд. 12; ідентифікаційний код: 32000902)

Про стягнення заборгованості орендної плати у розмірі 1 434, 09 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНВІ РОСТЕР» (далі - відповідач) про стягнення заборгованості орендної плати у розмірі 1 434, 09 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 31.03.2011 між позивачем та відповідачем укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до державної власності №5825 (далі - Договір), відповідно до якого позивач 31.03.2011 передав відповідачу у строкове платне користування державне нерухоме майно, а саме підвальне приміщення будівлі загальною площею 272, 20 кв. м., за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 46, що перебуває на балансі Українського інституту підвищення кваліфікації працівників телебачення, радіомовлення і перси.

30.10.2020 між сторонами був підписаний договір 5825/06 про припинення договору оренди № 5825 від 31.03.2011 достроково за взаємною згодою сторін. У зв`язку з чим 30.10.2020 між сторонами був підписаний акт передачі-приймання нерухомого майна.

Позивач зазначає, що протягом дії Договору відповідач порушив свої зобов`язання за Договором, що полягає у невнесенні орендної плати за лютий 2020 року.

У зв`язку з викладеним позивач просить, стягнути з відповідача 1 434, 09 грн, з яких основний борг по орендній платі становить 1 136, 89 грн, інфляційні нарахування - 95, 44 грн та пеня - 201, 76 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В позовній заяві позивач вказав власне найменування: Регіональне відділення Фонду державного майна України по м. Києву.

Проте, відповідно до інформації зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) найменування позивача: Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву.

Також позивач зазначив, що засоби зв`язку відповідача йому невідомі, проте відповідно до інформації ЄДР номер засобу зв`язку відповідача - .

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Позивач не надає до позовної заяви будь-яких доказів, які б підтвердили, що відповідач дійсно не вніс орендну плату в сумі 1 136, 89 грн.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач надав документи, які підтверджують відправлення позовної заяви та документи які додаються до неї, проте Судом встановлено, що відправником копії позовної заяви і додатків до неї є Алгали В.

Докази, які б свідчили про наявність у вище вказаної особи повноважень, що уповноважують її діяти від імені позивача позовна заява не містить.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу, оскільки дії щодо відправлення копії позовної заяви були здійснені особою, яка діяла від імені позивача без доказів щодо повноважень на вчинення зазначених дій.

Окремо Суд зазначає, що накладна 750 не містить підпису відправника та в графі «одержувач» відсутня адреса одержувача.

Частиною 2 ст. 91 ГПК України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 4 зазначеної статті встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Судом встановлено, що додатки до позовної заяви засвідчені головним спеціалістом відділу діловодства та контролю позивача (прізвище не читається).

Проте, позовна заява не містить доказів, які б свідчили про наявність у вище вказаної особи повноважень, щодо засвідчення вірності копій документів.

Статтею 164 ГПК України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема в пункті 2 частині 1 цієї статті вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач не надав до позовної заяви доказів сплати судового збору, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивач надав клопотання про відстрочення сплати судового збору в якому просив відстрочити сплату судового збору до розгляду справи по суті, а у разі винесення рішення на користь позивача покласти сплату судового збору на відповідача.

Відповідно до ч. 1. та 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що дана норма є диспозитивною, а тому вона надає Суду право відстрочити або не відстрочити сплату судового збору.

Касаційний господарський суд в складі Верховного Суду в постанові по справі № 904/9117/17 від 17.05.2018 зазначив наступне:

«Підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір", є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 33 Господарського процесуального кодексу України (в редакції, чинній до 15.12.2017), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 32, 33 Господарського процесуального кодексу України покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням».

Позивач в обґрунтуванні своїх доводів щодо відстрочення сплати судового збору зазначає, що Регіональне відділення Фонду державного майна по місту Києву утримується за рахунок коштів Державного бюджету України і, що на рахунках в Державному казначействі України у місті Києві Регіонального відділення Фонду державного майна по місту Києву відсутні кошти на підтвердження чого позивач, як зазначає в клопотанні надає виписку з рахунку НОМЕР_1 за 09.06.2021, проте до клопотання позивач надає виписку з рахунку НОМЕР_2 за 29.06.2021.

Суд зазначає, що виписка з рахунку за 29.06.2021 не засвідчена належним чином, а також те, що дана виписка є неактуальною, оскільки позивач звернувся до суду - 11.08.2021.

Також суд звертає увагу на абз. 2 п. 3.1. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України», при цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

З огляду на вище сказане, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, позивачем не сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірі за подання позовної заяви.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2 270, 00 гривні.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, як ціна позову становить - 1 434, 09 грн, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі 2 270, 00 грн на реквізити Господарського суду міста Києва.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву без руху.

2. Відмовити в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням найменування позивача відповідно до інформації зазначеної в ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням номера засобу зв`язку відповідача відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням і додаванням доказів, які підтверджують заборгованість відповідача;

- надання відомостей, щодо повноважень у Алгали В. діяти від імені позивача або додати докази направлення відповідачу уповноваженою особою копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек);

- надання відомостей, щодо повноважень у головного спеціаліста відділу діловодства та контролю позивача засвідчувати копії документів позивача;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів сплати судового збору.

5. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

6. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.