СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"25" серпня 2021 р. Справа № 922/1742/18

Суддя Склярук О.І. ,

розглянувши апеляційну скаргу відповідача, за вх. №2552 Х/1 на рішення Господарського суду Харківської області від 12.11.20 (головуючий суддя Рильова В.В., суддя Новікова Н.А., суддя Присяжнюк О.О., повний текст рішення складено 23.11.2020) у справі № 922/1742/18

за позовом Фізичної особи ОСОБА_1 , село Гаразджа, Луцький район, Волинська область,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету", м.Харків,

про стягнення вартості частини майна

ВСТАНОВИВ

У червні 2018 року фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету", в якому просив стягнути з відповідача суму вартості частини майна та прибутку товариства внаслідок виключення учасника в розмірі 405 641,40 грн, 3% річних в розмірі 14 303,00 грн та інфляційні втрати в розмірі 57 306,23 грн.

26.09.2018 позивачем подано заяву про збільшення (уточнення) позовних вимог (вх.№28317), в якій останній просив стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" на користь ОСОБА_1 суму ринкової вартості частини майна: нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в розмірі 2 580 407,90 грн. Вказану заяву прийнято судом ухвалою від 02.10.2018.

27.04.2020 позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог (вх.№9971), в якій останній просив стягнути з відповідача вартість частини майна в розмірі 31 067 077,17 грн, 3% річних в розмірі 3 913 942,43 грн, а також інфляційні втрати в розмірі 13 541 583,73 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.10.2020 прийнято заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог (вх.№9971) та ухвалено здійснювати подальший розгляд справи з її урахуванням.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 12.11.2020 позовні вимоги фізичної особи ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" на користь фізичної особи ОСОБА_1 суму вартості частини майна та прибутку товариства внаслідок виключення учасника в розмірі 31 067 077,17 грн, 3% річних в розмірі 2 991 592,79 грн, інфляційні втрати в розмірі 7 699 140,31 грн, витрати зі сплати судового збору в розмірі 38 706,12 грн та витрати за проведення судової експертизи в розмірі 65 000,00 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" на користь Державного бюджету України судовий збір в розмірі 587 661,04 грн.

ОСОБА_2 звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Харківської області від 12.11.2020 у справі № 922/1742/18 скасувати повністю та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2021 у справі № 922/1742/18 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Господарського суду Харківської області від 12.11.2020 у справі №922/1742/18 скасувати. Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Стягнуто з фізичної особи ОСОБА_1 на користь фізичної особи ОСОБА_2 939550,73 грн витрат судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги. Доручено Господарському суду Харківської області видати відповідний наказ.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 21.07.21 у справі № 922/1742/18 касаційну скаргу Фізичної особи ОСОБА_1 задоволено частково, постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.04.2021 у справі № 922/1742/18 скасовано, справу № 922/1742/18 передано на новий розгляд до Східного апеляційного господарського суду.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" також зверталось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою та в якій просило звільнити його від сплати судового збору на підставі збитковості Товариства, відсутності у відповідача рахунків у банках та будь-яких обігових коштів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.12.2020 у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" про звільнення від сплати судового збору відмовлено; апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету" (вх. № 3500 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 12.11.2020 залишено без руху, враховуючи відсутність доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 25.02.2021 у справі №922/1742/18 повернуто апеляційну скаргу відповідача.

Не погодившись з ухваленим судом першої інстанції рішенням, апелянт знов звернувся до Східного апеляційного господарського суду зі скаргою та клопотанням щодо поновлення строків, та просив скасувати його.

Перевіривши відповідність апеляційної скарги і доданих до неї документів вимогам ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Порядок та форма звернення з апеляційною скаргою до апеляційного господарського суду визначені главою 1 розділу ІV Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на рішення суду від 12.11.2020 подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши клопотання заявника про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суд у кожному випадку, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У рішенні від 03.04.2008 у справі Пономарьов проти України, Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Проте зі змісту поданої апеляційної скарги не вбачається, які саме об`єктивні обставини перешкоджали заявнику звернутися до суду з апеляційною скаргою в установлений законом строк.

За положеннями ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку і вказати підстави для поновлення строку.

Отже наразі заявником не дотримано приписів статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ

1.Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Луцький біотехнічний інститут Міжнародного Науково-технічного Університету", м.Харків, (вх.2552) на рішення Господарського суду Харківської області від 12.11.2020 у справі №922/1742/18 - залишити без руху.

2.Зобов`язати скаржника усунути впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме:

- надати обґрунтоване клопотання щодо поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження;

3.Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач О.І. Склярук