ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року м. Харків Справа № 913/265/21

Провадження № 17/913/265/21

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», м. Київ,

до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Луганськгаз», м. Сєвєродонецьк Луганська область,

про стягнення 228975,54 грн.

Господарський суд Луганської області у складі судді Фонової О.С.

Секретар судового засідання Селіверстова Н.О.

У засіданні брали участь:

від позивача: представник не прибув;

від відповідача: представник не прибув.

Обставини справи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - ТОВ «Оператор ГТС України», позивач у справі) звернулося з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Луганськгаз» (далі - АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз», відповідач у справі) про стягнення з останнього 228975,54 грн, з яких: 117478,64 грн - пеня, 28844,51 грн - 3 % річних; 82652,39 грн - інфляційні втрати, які нараховані за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань з оплати заборгованості за обсягами негативних добових небалансів природного газу за договором транспортування природного газу від 31.12.2019 № (далі - Договір).

Також позивач просить стягнути з відповідача судовий збір в сумі 3434,63 гривень.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що відповідно до п.2.8 Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу рахунки № 08-2020- від 31.08.2020 на оплату за добові небаланси за серпень 2020 року на суму 2573473,97 грн, № 09-2020- від 30.09.2020 за вересень 2020 року на суму 1884669,90 грн, № 10-2020- від 31.10.2020 за жовтень 2020 року на суму 3873024,11 грн, № 11-2020- від 30.11.2020 за листопад 2020 року на суму 2089467,86 грн, № 12-2020- від 31.12.2020 за грудень 2020 року на суму 8575269,91 грн, на загальну суму 18995905,75 грн, які відповідач сплатив з порушенням строків встановлених п. 9.3 Договору, тільки 31.03.2021.

У зв`язку з простроченням відповідачем зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів за серпень-грудень 2020 року позивач на підставі п.13.5 Договору нарахував відповідачу пеню в розмірі 117478,64 грн, згідно з наданим розрахунком.

Також позивачем відповідно до ст. 625 ЦК України нараховані та заявлені до стягнення 3 % річних в сумі 28844,51 грн та інфляційні втрати в сумі 82652,39 грн за періоди, згідно з наданими розрахунками.

Ухвалою суду від 11.05.2021 відкрито провадження у справі № 913/265/21, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

25.05.2021 до відділу документального забезпечення суду від відповідача надійшов відзив №01-02-45/1000 від 19.05.2021, в якому останній просив відмовити повністю у задоволенні позову, оскільки вважає вимоги позивача необгрунтованими, зокрема, з посиланням на норми ч.2 ст.218 Господарського кодексу України та п.1 ч.1 ст.263, ст.617 Цивільного кодексу України відповідач зазначив, що обставини та події відносно роботи ПАТ «Луганськгаз», які почались з березня 2014 року та до теперішнього часу на території м. Луганська та Луганської області, несуть всі ознаки надзвичайних і невідворотних обставин, на які відповідач ніяким чином не може вплинути та запобігти. Через дію надзвичайних і невідворотних обставин підприємство не може нормально здійснювати господарську діяльність та належним чином відповідати за зобов`язаннями перед контрагентами.

Крім того, відповідач заявив клопотання про зменшення розміру пені, 3 % річних та інфляційних нарахувань відповідно до ч.3 ст. 551 ЦК України, оскільки відповідач надав всі необхідні документи, які в повній мірі підтверджують, що вказані у відзиві обставини є винятковими, оскільки його критичний фінансовий стан та діяльність, стали результатом впливу вкрай негативних обставин - антитерористична операція на території Луганської області, захоплення незаконними озброєними формуваннями близько 60% майна відповідача, втрата значної частини території обслуговування підприємства, пов`язане з захопленням території зменшення на близько 70% обсягів транспортування природного газу, що є основним видом статутної діяльності підприємства, занижені тарифи на транспортування (розподіл) та алгоритм розподілу коштів, незадовільна платіжна дисципліна споживачів природного газу, інші об`єктивні обставини в державі.

Також відповідач повідомив, що приватними виконавцями виконавчого округу міста Києва Пилипчуком В.Г. та Щербаковим І.М. були винесені постанови про накладення арешту на рахунки боржника, що обліковуються на його балансі, деякі з яких були оскаржені та скасовані. У зв`язку з арештом майна (коштів), повністю заблокована робота підприємства, незважаючи на факт діяльності підприємства в зоні проведення операції об`єднаних сил.

Як зазначив відповідач, він зі складнощами здійснює господарсько-фінансову діяльність, веде ремонтно-відновлювальні роботи на лінії зіткнення, і в подальшому не зможе забезпечити постачання та розподіл природного газу по всій території Луганської області, оскільки відповідач займає монопольне становище на ринку надання послуг з постачання та розподілення природного газу для споживачів Луганської області, має стратегічне значення для держави. Надмірний фінансовий тиск на нього може призвести до часткового або повного припинення провадження господарської діяльності, створить загрозу зриву підготовки до наступного опалювального сезону, без теплової енергії залишиться вся підконтрольна територія Луганської області.

Також відповідач вказує, що він не може виконувати свої податкові зобов`язання зі сплати єдиного соціального внеску, що загрожує застосуванню до підприємства штрафних санкцій з боку органів фіскальної служби, а працівникам підприємства - несплати лікарняних, позбавлення субсидій, ненадання допомоги по безробіттю та пенсій.

За результатами діяльності першого кварталу 2021 року АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз» отримало збитки у сумі 19491000,00 грн, про що свідчить Баланс (звіт про фінансовий стан на 31.03.2021).

Враховуючи факт перебування підприємства у тяжкому фінансовому стані, відповідач вважає, що викладені обставини є істотними для максимального зменшення розміру пені, 3 % річних та інфляційних втрат.

31.05.2021 на електронну адресу суду від представника позивача надійшло клопотання від 28.05.2021 №ТОВвих21-5984 про відкладення розгляду справи, підписане кваліфікованим електронним підписом, у якому останній повідомив, що він не може забезпечити участь свого представника в режимі відеоконференції, оскільки повноважний представник приймає участь в іншому судовому засіданні 31.05.2021, яке відбудеться у Центральному апеляційному господарському суді, м. Дніпро, тому просить відкласти підготовче засідання у цій справі на іншу дату.

Протокольною ухвалою від 31.05.2021 задоволено клопотання відповідача про відкладення розгляду справи на іншу дату, підготовче засідання відкладено на 22.06.2021.

03.06.2021 до відділу документального забезпечення суду від позивача надійшла відповідь на відзив від 31.05.2021 №ТОВВИХ-21-6033, в якій останній вважає доводи відповідача необґрунтованими та безпідставними, тому позов просить задовольнити в повному обсязі та відмовити у задоволенні клопотання відповідача про зменшення пені, 3 % річних та інфляційних втрат, з огляду на таке, зокрема:

- відповідач не заперечує, що заборгованість за щодобові негативні небаланси існувала в період серпень-грудень 2020 року;

- відповідач посилається на обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), але не надає на підтвердження Сертифікат Торгово-промислової палати України, виданий з урахуванням вимог ст.10 Закону України «Про торгово-промислові палати в України» та п.6.2 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України №44(5) від 18.12.2014, яким засвідчено настання форс-мажорних обставин щодо зобов`язань саме за договором транспортування природного газу від 31.12.2019 №;

- розмір заявлених до стягнення пені, 3 % річних та інфляційних втрат не є надмірно великим у порівнянні із розміром основного боргу за щодобові негативні небаланси за серпень-грудень 2020 року та відповідно подання цього позову не є способом збагачення позивача, а має не меті захист інтересів останнього, які порушені відповідачем шляхом тривалої несплати своїх зобов`язань за договором транспортування природного газу від 31.12.2019 №;

- відповідач заявляючи клопотання про зменшення пені, 3 % річних та інфляційних втрат хоче уникнути відповідальності за порушення строків оплати щодобових негативних небалансів, оскільки таке клопотання не містить належних та допустимих доказів, що свідчили б про наявність таких обставин, на які посилається відповідач.

16.07.2021 на електронну адресу суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив від 16.06.2021 №01-02-45/1186, підписані кваліфікованим електронним підписом, у яких останній, зокрема, зазначив:

- на дату звернення до суду з позовом боргу не існувало;

- позивач жодним чином не вказав у позові, які права або законні інтереси його порушені;

- суттю справи є похідні вимоги, але без встановлення вірного розміру здійсненого балансування не може бути встановлений розмір похідних вимог;

- АТ «Луганськгаз» своєчасно і в повному обсязі оплачував послуги балансування у терміни встановлені Законом, Кодексом газотранспортної системи (далі - Кодекс ГТС) та Договором, у межах похибки (± 1%) встановленої для приборів розходу газу ДСТУ 8.586.1.2.5 - 2009, а тому підстав для задоволення вимог позивача немає, а ні на підставі Закону, а ні на підставі Договору;

- позивач не надав жодних первинних документів, які б свідчили про реальність вчинення балансуючих дій кожної доби (на періоді в добу, оскільки відповідно до п.5 глави 1 розділу 1 Кодексу ГТС «період балансування» - газова доба (D));

- додані односторонні акти врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць не містять відомостей про джерела внесення в них інформації.

Протокольною ухвалою від 22.06.2021 оголошено перерву в судовому засіданні у підготовчому провадженні до 06.07.2021.

02.07.2021 на електронну адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення від 30.06.2021 №ТОВВИХ-21-7155, підписані кваліфікованим електронним підписом, у яких останній, зокрема, зазначив:

- відповідач визнає як факт існування зобов`язання з оплати щодобових негативних небалансів за серпень-грудень 2020 року, так і факт виконання ним цього зобов`язання (оплата лише основного боргу);

- сума основного боргу за спірний період (плати за щодобові негативні небаланси) відповідачем сплачена з порушенням строків оплати, передбачених в 9.3 Договору, тому у зв`язку простроченням оплати з відповідача і стягуються пеня, 3 % річних та інфляційні втрати;

- вчинення дій з врегулювання добового небалансу є складовою послуги транспортування природного газу, яка і надавалась відповідачеві за умовами укладеного Договору транспортування природного газу № від 31.12.2019, тому твердження відповідача про те, що вказана послуга не надавалась є безпідставними;

- позовні вимоги позивача ґрунтуються на умовах Договору, положеннях Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та Господарського кодексу (далі - ГК України), оскільки відповідачем прострочено виконання зобов`язання з оплати щодобових негативних небалансів (неналежне виконання), що ним не спростовується (і не оспорюється), а у позивача у зв`язку з цим наявне право вимагати сплати пені, 3 % річних та інфляційних втрат;

- відповідачем вчинені дії, які свідчать про визнання заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси за серпень-грудень 2020 року. Факт здійснення відповідачем оплати основного боргу підтверджується відповідними довідками АТ «Укргазбанк», що наявні у матеріалах справи;

- підписуючи Договір на визначених в ньому умовах відповідач був достеменно обізнаний з тим, що обмін повідомленнями-вимогами, актами, рахунками та іншою інформацією між ТОВ «Оператор ГТС України» та АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз», зокрема, але не виключно, буде здійснюватися через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу ГТС. Будь-яких заперечень та/або звернень з приводу наданих роз`яснень щодо виконання умов Договору в частині документообміну між сторонами через інформаційну платформу Оператора до позивача від відповідача не надходило. Отже підписавши Договір на зазначених у ньому умовах сторони з власної ініціативи визначили для себе правила подальшої поведінки. Таким чином, акт врегулювання щодобових небалансів є первинним документом на підставі якого врегульовуються щодобові небаланси в розрізі кожного дня. Зважаючи, що з боку відповідача і станом до теперішнього часу не надходило заперечень щодо даних, які містяться у направлених йому актах врегулювання щодобових небалансів;

- відповідач первинно визнавав позовні вимоги, не надавши будь-яких заперечень щодо позовних вимог позивача, попросивши суд лише зменшити розмір штрафних санкцій, а в подальшому у запереченнях на відповідь на відзив висловив свої заперечення щодо позовних вимог, проте визнавши факт оплати послуг балансування у спірний період, що є проявом принципу недобросовісності.

Протокольною ухвалою від 06.07.2021 оголошено перерву в судовому засіданні у підготовчому провадженні до 12.07.2021.

Ухвалою суду від 12.07.2021 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 09.08.2021.

Протокольною ухвалою від 09.08.2021 оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 12.08.2021.

В судове засідання 12.08.2021 сторони не скористались правом участі.

Дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази на підтвердження своїх доводів, суд встановив таке.

Відповідно до п.п.17 п.1 ст.1 Закону України «Про ринок природного газу» оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).

Згідно з ліцензійним реєстром Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) у АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз» є діюча ліцензія з розподілу природного газу (https://www.nerc.gov.ua).

Оператор газотранспортної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із транспортування природного газу газотранспортною системою на користь третіх осіб (замовників) (п.п.19 п.1 ст.1 Закону України «Про ринок природного газу»).

Відповідно до п.1 Постанови НКРЕКП від 24.12.2019 №3011 «Про видачу ліцензії з транспортування природного газу ТОВ «Оператор ГТС України» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з транспортування природного газу ТОВ «Оператор газотранспортної системи України».

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», як Оператором (далі - ТОВ «Оператор ГТС України», позивач) та Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Луганськгаз», як Замовником (далі - АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз», відповідач) було укладено договір транспортування природного газу № від 31.12.2019 (далі - Договір).

Згідно з п.2.1 Договору за цим Договором Оператор надає Замовнику послугу з транспортування природного газу (далі - послуги) на умовах, визначених у цьому Договорі, а Замовник сплачує Оператору встановлені в цьому Договорі вартість послуг та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Послуги надаються на умовах, визначених Кодексом газотранспортної системи, затвердженим Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2493 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.11.2015 за № 1378/27823, з урахуванням особливостей, передбачених цим Договором (п.2.2 Договору).

Згідно з п. 2.3 Договору обсяг послуг, що надаються за цим Договором, визначається підписанням додатка 1 до цього Договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби.

Пунктом 2.4 Договору передбачено, що приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності Оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу ГТС.

Відповідно до п.2.8 Договору взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог вказаного Кодексу ГТС. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи (копія повідомлення додається) за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Згідно з п. 4.1 Договору Замовник зобов`язаний, зокрема:

своєчасно та в повному обсязі сплачувати вартість наданих йому Послуг;

дотримуватися обмежень, встановлених цим Договором та Кодексом; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування;

здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим Договором;

здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Пунктом 5.1 Договору закріплено, що порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються Сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього Договору.

Згідно п.7.1 Договору, вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

У разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу. У разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу. (п.9.1,9.2. Договору).

У п. 9.3 Договору зазначено, що у випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає Замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має сплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період.

Згідно з п.9.6 Договору, розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають врегулюванню відповідно до умов цього Договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений п.9.3 цього Договору, визначається за даними оператора.

Сторони визначили у п.11.4 Договору, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими Оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Оператор і Замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до двадцять п`ятого числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється Сторонами актом звірки (п.11.5 Договору).

Відповідно до п. 17.1 Договору, цей договір набирає чинності з дня його укладення, а в частині транспортування природного газу з 7:00 годин 01.01.2020 (включно) у разі настання таких відкладальних обставин: надання оператору остаточного рішення про сертифікацію Регулятором, прийнятого з урахуванням висновку Секретаріату Енергетичного Співтовариства; наявності у Оператора права на провадження діяльності з транспортування природного газу. Цей договір діє до 31.12.2022, а в частині розрахунків до їх повного виконання. Цей Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Згідно з п. 17.2 Договору, усі зміни та доповнення до цього Договору оформлюються письмово та підписуються уповноваженими особами Сторін.

Пунктом 19.2 Договору встановлено, що будь-яке повідомлення, вимога або інша Інформація, що мають бути надані за цим Договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси, вказані в цьому Договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі Сторони або у погоджених Сторонами випадках направлено електронною поштою.

Відповідно до п. 19.3 Договору повідомлення, вимоги, звіти або інша Інформація, надіслані або передані за допомогою засобів зазначених у пункті 19.2 цього Договору, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання.

Повідомленнями на створення (видалення або коригування) облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи відповідач довів до відома позивача про своїх уповноважених осіб, що мають право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ), які ознайомлені з вимогами Кодексу газотранспортної системи та інструкціями оператора газотранспортної системи щодо взаємодії з інформаційною платформою та зобов`язуються їх дотримуватись, у т.ч. дотримуватися заходів безпеки щодо доступу до платформи та інтерфейсу користувача платформи сторонніми особами (т.1, а.с.29-36).

Вказані повідомлення містять електронну пошту уповноваженої особи для обміну даними з інформаційної платформи.

Позивач за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за серпень-грудень 2020 року виявив наявність у відповідача негативних щодобових небалансів, як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі щодобові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме:

- за серпень 2020 року було виявлено остаточні обсяги негативних добових небалансів в розмірі 590,22069 тис.куб.м. (6108784 кВт*год), всього на загальну суму 2573473,94 грн з ПДВ;

- за вересень 2020 року було виявлено остаточні обсяги негативних добових небалансів в розмірі 406,03986 тис.куб.м. (4202506 кВт*год), всього на загальну суму 1884669,90 грн з ПДВ;

- за жовтень 2020 року було виявлено остаточні обсяги негативних добових небалансів в розмірі 498,40999 тис.куб.м. (5158543 кВт*год), всього на загальну суму 3873024,11 грн з ПДВ;

- за листопад 2020 року було виявлено остаточні обсяги негативних добових небалансів в розмірі 303,35273 тис.куб.м. (3139701 кВт*год), всього на загальну суму 2089467,86 грн з ПДВ;

- за грудень 2020 року було виявлено остаточні обсяги негативних добових небалансів в розмірі 951,21862 тис.куб.м. (9845113 кВт*год), всього на загальну суму 8575269,91 грн з ПДВ.

На виконання положень п. 11.4 Договору та відповідно до п.2.8 Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу акти врегулювання щодобових небалансів №08-2020- за серпень 2020 року, №09-2020- за вересень 2020 року, №10-2020- за жовтень 2020 року, №11-2020- за листопад 2020 року та №12-2020- за грудень 2020 року (т.1, а.с.37-41).

На виконання п. 9.3 Договору та відповідно до п. 2.8 Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу рахунки №08-2020- від 31.08.2020 на оплату за добові небаланси за серпень 2020 року на суму 2573473,97 грн з ПДВ, №09-2020- від 30.09.2020 за вересень 2020 року на суму 1884669,90 грн з ПДВ, №10-2020- від 31.10.2020 за жовтень 2020 року на суму 3873024,11 грн з ПДВ, №11-2020- від 30.11.2020 за листопад 2020 року на суму 2089467,86 грн з ПДВ та №12-2020- від 31.12.2020 за грудень 2020 року на суму 8575269,91 грн з ПДВ, (т.1, а.с.42-46).

На підтвердження факту направлення вказаних документів відповідачу позивач надав в якості доказів Реєстр файлів відправлених з Інформаційної платформи ТОВ «Оператор ГТС України» за газовий місяць у період серпень-грудень 2020 року (далі - Реєстр) (т.1, а.с 47). До Реєстру було надано цифровий диск DVD-R з файлами, зокрема, актами №08-2020- за серпень 2020 року, №09-2020- за вересень 2020 року, №10-2020- за жовтень 2020 року, №11-2020- за листопад 2020 року та №12-2020- за грудень 2020 року, рахунками №08-2020- від 31.08.2020, №09-2020- від 30.09.2020, №10-2020- від 31.10.2020, №11-2020- від 30.11.2020, №12-2020- від 31.12.2020, та файлами електронного цифрового підпису, при завантаженні яких на сайт перевірки цифрового підпису ІНФОРМАЦІЯ_2 вбачається, що вказані документи були підписані у відповідні до Реєстру дати, акт та рахунок за серпень 2020 року було направлено відповідачу 15.09.2020, акт та рахунок за вересень 2020 року - 13.10.2020, акт та рахунок за жовтень 2020 року - 13.10.2020, акт та рахунок за листопад 2020 року - 14.12.2020, акт та рахунок за грудень 2020 року - 13.01.2021.

Відповідач на користь позивача повністю провів оплату за негативні щодобові небаланси за серпень-грудень 2020 року в загальній сумі 18995905,75 грн, з посиланнями в призначенні платежу на відповідні акти врегулювання щодобових небалансів, проте, як зазначає позивач, з порушенням строків встановлених п.9.3 Договору, що підтверджується реєстрами платежів на користь ТОВ «Оператор ГТС України» від АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз» за період з 01.01.2020 по 12.02.2021 та з 12.02.2021 по 31.03.2021, наданих АБ «Укргазбанк» на вимогу позивача (т.1, а.с.58-73).

Так, за зобов`язаннями серпня 2020 року на суму 2573473,97 грн відповідачем проводились оплати за негативні щодобові небаланси: 24.09.2020 в сумі 738513,60 грн, 28.09.2020 - 27683,91 грн, 29.09.2020 - 20472,67 грн, 30.09.2020 - 27968,20 грн, 01.10.2020 - 05.10.2020 - 800000,00 грн, 05.10.2020 - 63108,89 грн, 06.10.2020 - 34509,42 грн, 07.10.2020 - 27057,07 грн, 08.10.2020 - 26508,96 грн, 12.10.2020 - 56856,12 грн, 13.10.2020 - 98292,28 грн, 15.10.2020 - 24212,79 грн, 16.10.2020 - 22451,07 грн, 19.10.2020 - 574466,98 грн.

За зобов`язаннями вересня 2020 року на суму 1884669,90 грн відповідачем проводились оплати за негативні щодобові небаланси: 26.10.2020 в сумі 242856,76 грн, 27.10.2020 - 25079,37 грн, 28.10.2020 - 10415,74 грн, 29.10.2020 - 25615,19 грн, 30.10.2020 - 1000000,00 грн, 30.10.2020 - 12043,80 грн, 02.11.2020 - 36058,43 грн, 03.11.2020 - 88249,51 грн, 04.11.2020 - 36141,03 грн, 05.11.2020 - 29417,06 грн, 06.11.2020 - 26623,04 грн, 09.11.2020 - 30750,09 грн, 10.11.2020 - 66703,34 грн, 11.11.2020 - 28741,15 грн, 12.11.2020 - 31170,23 грн, 13.11.2020 - 26236,60 грн, 16.11.2020 - 124324,98 грн, 16.11.2020 - 44243,58 грн.

За зобов`язаннями жовтня 2020 року на суму 3873024,11 грн відповідачем проводились оплати за негативні щодобові небаланси: 17.11.2020 в сумі 43181,40 грн, 18.11.2020 - 929927,15 грн, 19.11.2020 - 42653,01 грн, 20.11.2020 - 14610,19 грн, 23.11.2020 - 24177,69 грн, 24.11.2020 - 33353,10 грн, 25.11.2020 - 37498,76 грн, 26.11.2020 - 24319,93 грн, 27.11.2020 - 33558,93 грн, 30.11.2020 - 20057,53 грн, 01.12.2020 - 76232,94 грн, 02.12.2020 - 63383,05 грн, 03.12.2020 - 64945,23 грн, 04.12.2020 - 34457,66 грн, 07.12.2020 - 53688,13 грн, 08.12.2020 - 131883,50 грн, 09.12.2020 - 64070,11 грн, 10.12.2020 - 49187,33 грн, 11.12.2020 - 40.330,99 грн, 14.12.2020 - 28224,94 грн, 15.12.2020 - 76547,00 грн, 16.12.2020 - 1260488,25 грн, 16.12.2020 - 25389,49 грн, 17.12.2020 - 8921,64 грн, 18.12.2020 - 390199,57 грн, 18.12.2020 - 301536,59 грн.

За зобов`язаннями листопада 2020 року на суму 2089467,86 грн відповідачем проводились оплати за негативні щодобові небаланси: 23.12.2020 в сумі 89467,86 грн, 29.12.2020 - 500000,00 грн, 30.12.2020 - 400000,00 грн, 04.01.2021 - 100000,00 грн, 05.01.2021 - 200000,00 грн, 06.01.2021 - 100000,00 грн, 11.01.2021 - 100000,00 грн, 12.01.2021 - 200000,00 грн, 13.01.2021 - 400000,00 грн.

За зобов`язаннями грудня 2020 року на суму 8575269,91 грн відповідачем проводились оплати за негативні щодобові небаланси: 15.01.2021 в сумі 25269,91 грн, 16.01.2021 - 300000,00 грн, 18.01.2021 - 350000,00 грн, 19.01.2021 - 900000,00 грн, 20.01.2021 - 600000,00 грн, 22.01.2021 - 300000,00 грн, 25.01.2021 - 100000,00 грн, 26.01.2021 - 300000,00 грн, 27.01.2021 - 600000,00 грн, 28.01.2021 - 100000,00 грн, 29.01.2021 - 200000,00 грн, 02.02.2021 - 200000,00 грн, 04.02.2021 - 100000,00 грн, 11.02.2021 - 400000,00 грн, 15.02.2021 - 100000,00 грн, 17.02.2021 - 500000,00 грн, 18.02.2021 - 1000000,00 грн, 16.03.2021 - 700000,00 грн, 17.03.2021 - 100000,00 грн, 18.03.2021 - 500000,00 грн, 23.03.2021 - 1200000,00 грн.

У зв`язку з простроченням відповідачем зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів за серпень-грудень 2020 року позивач на підставі п.п.13.1, 13.5 Договору, ст.536, ч.2 ст.625 ЦК України, ч.3 ст.198 ГК України нарахував відповідачу пеню в сумі 117478,64 грн, 3% річних в сумі 28844,51 грн та інфляційні втрати в сумі 82652,39 грн.

Відповідач з позовними вимогами не погоджується в повному обсязі з підстав викладених вище.

Відповідач на підставі ч.3 ст. 551 ЦК України заявив клопотання про зменшення розміру пені, 3 % річних та інфляційних втрат.

Разом з тим, у судовому засіданні 09.08.2021 представник відповідача просить відмовити повністю у задоволенні позову та підтримав свої доводи викладені у запереченнях на відповідь на відзив від 16.06.2021 №01-02-45/1186.

Встановивши фактичні обставини справи, дослідивши надані сторонами докази на підтвердження своїх доводів, суд дійшов висновку про таке.

Предметом спору у даній справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача пені в сумі 117478,64 грн, 3% річних в сумі 28844,51 грн та інфляційних втрат в сумі 82652,39 грн, які нараховані у зв`язку з простроченням відповідачем зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів за серпень-грудень 2020 року.

Згідно з абз.36 п.5 глави 1 розділу І Кодексу газотранспортної системи України (далі - Кодекс ГТС), договір транспортування - це договір, укладений між оператором ГТС та замовником послуг транспортування природного газу на основі типового договору транспортування природного газу, затвердженого Регулятором, згідно з яким оператор ГТС надає замовнику одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу на період та умовах, визначених у такому договорі, а замовник послуг транспортування оплачує оператору ГТС вартість отриманих послуг (послуги).

Згідно з п. 1 глави 1 розділу VIII Кодексу ГТС одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Оператор газотранспортної системи не має права відмовити в укладенні договору транспортування за умови дотримання заявником вимог щодо його укладення, передбачених цим розділом. Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування. З моменту укладення договору транспортування замовник послуг транспортування також одержує право доступу до віртуальної торгової точки.

Відповідно до Глави 1 розділу І Кодексу ГТС, небалансом є різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з ГТС на точці виходу, що визначається за процедурою алокації.

Згідно з абз.2 п.2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, у випадку, якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Обсяги небалансу визначаються за процедурою алокації, чим є обсяг природного газу, віднесений оператором ГТС в точках входу/виходу до/з ГТС по замовниках послуг транспортування (у тому числі в розрізі їх контрагентів (споживачів)) з метою визначення за певний період обсягів небалансу таких замовників (п.5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Приписами абз.2 п.6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС встановлено, що якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора ГТС в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору ГТС плату за добовий небаланс.

Як встановлено з матеріалів справи, 31.12.2019, між позивачем, як оператором, та відповідачем, як замовником, було укладено Договір транспортування природного газу №, згідно з умовами якого оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому Договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Отже, нормами чинного законодавства визначено, що транспортування природного газу може здійснюватись лише в межах ГТС, на підставі договору, укладеного замовником з оператором ГТС, при цьому вчинення дій з врегулювання добового небалансу є складовими послуги транспортування природного газу.

Сторони в договорі (п.11.4) погодили, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Також пунктом 9.6 Договору погоджено, що розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього Договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений п.9.3 цього Договору, визначається за даними оператора.

Разом з тим, по-перше, з наведених вище приписів вбачається, що фактично щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси, встановлюються за даними Оператора, і вже Замовник, у разі незгоди з цими даними, може звернутись до суду; по-друге, відповідачем не надано доказів звернення до суду зі спором про вартість та обсяги врегулювання добових небалансів, а навпаки здійснено повну їх оплату із посиланням в призначенні платежу на відповідні акти врегулювання щодобових небалансів.

Крім того, частина зобов`язань відповідача перед позивачем за добовий небаланс природного газу у грудні 2020 року була припинена на підставі заяви саме відповідача про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог на суму 2500000,00 грн на підставі акту врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць грудень 2020 року.

Відповідно до статті 601 ЦК України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

Строк виконання зобов`язання щодо оплати добових небалансів встановлений у пункті 9.3 Договору, тому можна зробити висновок, що відповідач визнав настання строку виконання вказаного зобов`язання, і саме тому здійснив його припинення шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог.

Крім того, сам відповідач у запереченнях на відзив відповідача зазначає, що не має сенсу надання суду довідок про надходження платежів з боку АБ «Укргазбанк» з того приводу, що спору або суперечок щодо розміру коштів які надійшли на рахунок позивача від відповідача між сторонами не існує. АТ «Луганськгаз» своєчасно і в повному обсязі оплачувало послуги балансування у терміни встановлені Законом, Кодексом ГРС та Договором, у межах похибки (+ 3 %) встановленої для приборів виміру розходу газу ДСТУ 8.576.1.2.5-2009, а тому підстав для задоволення вимог позивача не має, а ні на підставі закону, а ні на підставі Договору (т.1, а.с.195).

З огляду на вказане, спростовуються доводи відповідача щодо недоведення позивачем факту надання послуг з балансування у вказаних в актах обсягах.

Щодо настання строку на оплату наданих позивачем послуг з балансування суд зазначає таке.

Пунктом 19.2 Договору встановлено, що будь-яке повідомлення, вимога або інша Інформація, що мають бути надані за цим Договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси, вказані в цьому Договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі Сторони або у погоджених Сторонами випадках направлено електронною поштою.

Разом з тим, умови взаємодії з оператором газотранспортної системи, порядок присвоєння ЕІС-кодів та вимоги до інформаційної платформи урегульовані розділом IV Кодексу ГТС.

Так, за змістом п.1 глави 3 цього розділу для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ, оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи.

Інформаційна платформа складається з апаратного та програмного забезпечення.

Суб`єкти ринку природного газу, які уклали з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення договору. Оператор газотранспортної системи присвоює кожному такому суб`єкта ринку природного газу код користувача платформи та створює на інформаційній платформі інтерфейс такого користувача відповідно до його статусу суб`єкта ринку природного газу (постачальник, оператор газорозподільної системи, оптовий продавець/покупець, оператор газосховищ тощо), про що має повідомити останнього. При цьому додатком до договору визначаються уповноважені особи суб`єкта ринку природного газу (користувача платформи), які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи (зазначаються їхні адреси електронної пошти та контактні дані), для їх електронної реєстрації, що оформлюється у вигляді повідомлення на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, наведеною в додатку 1 до цього Кодексу, до якого додаються у письмовій формі довіреності користувача платформи на кожну уповноважену особу.

Обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. У разі якщо електронна пошта недоступна, уповноважена особа користувача платформи повинна повідомити про це оператора газотранспортної системи.

Відповідно до абз. 1-3 п. 3 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. У разі якщо електронна пошта недоступна, уповноважена особа користувача платформи повинна повідомити про це оператора газотранспортної системи.

З метою контролю цілісності і достовірності інформації, яка передається в електронному вигляді, а також підтвердження її авторства під час обміну інформацією оператор газотранспортної системи забезпечує використання електронного цифрового підпису.

Усі операції, що здійснюються через інформаційну платформу, зберігаються з інформацією щодо відповідного користувача інформаційної платформи та часу здійснення операції.

На підтвердження факту направлення вказаних документів відповідачу позивач надав в якості доказів Реєстр (т.1, а.с 47). До цього реєстру було надано цифровий диск DVD-R з файлами, зокрема, відповідними актами, рахунками, та файлами електронного цифрового підпису, при завантаженні яких на сайт ІНФОРМАЦІЯ_2 вбачається, що вказані документи були підписані у відповідні до Реєстру дати,

Відповідач, подаючи повідомлення на створення (видалення або коригування) облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи довів до відома позивача про своїх уповноважених осіб, що мають право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи, вказав відповідні електронні адреси осіб, які є уповноваженими користувачами платформи та можуть вчиняти всі дії, необхідні для виконання Договору, про що зазначено, зокрема, в п.2.8 Договору.

Так, в пункті 19.4 Договору визначено уповноваженим представником відповідача, що призначений забезпечувати виконання положень Договору, Власова О.Г., електронною адресою якого є ІНФОРМАЦІЯ_1 Аналогічна адреса вказаної особи зазначена і у повідомленні на створення (видалення або коригування) облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи (т.1, а.с. 29).

З наведеного вбачається, що позивач, надсилаючи відповідні акти та рахунки відповідачеві через інформаційну платформу, автоматично надсилає їх на електронну адресу уповноважених осіб відповідача, за допомогою якої здійснюється обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та оператором газотранспортної системи (абз. 1 п. 3 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС).

Отже, позивач виконав умови пункту 19.2 Договору та направив вказані документи на погоджену відповідачем електронну адресу.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що матеріалами справи підтверджується виникнення у відповідача в період з серпня по грудень 2020 року обсягу добових небалансів у загальному розмірі 18995905,75 грн, а саме: за актами врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць за № 08-2020- від 31.08.2020 на загальну суму 2573473,97 грн, № 09-2020- від 30.09.2020 на загальну суму 1884669,90 грн, № 10-2020- від 31.10.2020 на загальну суму 3873024,11 грн, № 11-2020- від 30.10.2020 на загальну суму 2089467,86 грн, № 12-2020- від 31.12.2020 на загальну суму 8575269,91 грн (т.1, а.с.37-41).

Виходячи з положень 9.3 Договору № від 31.12.2019, відповідач мав оплати рахунки за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, а саме: з огляду відправлення позивачем відповідачу через інформаційну платформу акту та рахунку за добовий небаланс:

- за серпень 2020 року на суму 2573473,97 грн - строк сплати по 22.09.2020 включно;

- за вересень 2020 року на суму 1884669,90 грн - строк сплати по 21.10.2020 включно;

- за жовтень 2020 року на суму 3873024,11 грн - строк сплати по 20.11.2020 включно;

- за листопад 2020 року на суму 2089467,86 грн - строк сплати по 21.12.2020 включно;

- за грудень 2020 року на суму 8575269,91 грн - строк сплати по 20.01.2021 включно.

Разом з тим, відповідачем було виконано свій обов`язок щодо оплати з простроченням, що можна побачити шляхом співставлення дат часткових оплат та кінцевих строків оплат, вказаних вище.

Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до п. 1 ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з п. 1 ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Пунктом 1 ст. 230 ГК України передбачено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Пунктом 6 ст. 231 ГК України встановлено, що штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за весь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Відповідно до п. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідальність за невиконання грошових зобов`язань передбачена сторонами у п.13.5 Договору, де зазначено, що у разі порушення Замовником строків оплати, передбачених цим Договором, Замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

У зв`язку з простроченням відповідачем зобов`язань з оплати послуг балансування за серпень-грудень 2020 року позивач на підставі п.13.5 Договору нарахував відповідачу пеню в розмірі 117478,64 грн, згідно з наданим розрахунком (а.с.55,56).

Так, за порушення терміну сплати за зобов`язаннями серпня 2020 року нарахована пеня у сумі 10514,82 грн за період з 22.09.2020 по 18.10.2020 (26 днів) з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями вересня 2020 року нарахована пеня у сумі 6561,74 грн за період з 22.10.2020 по 15.11.2020 (25 днів) з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями жовтня 2020 року нарахована пеня у сумі 20666,12 грн за період з 21.11.2020 по 17.12.2020 (27 днів) з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями листопада 2020 року нарахована пеня у сумі 10075,68 грн за період з 22.12.2020 по 12.01.2021 (25 днів) з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями грудня 2020 року нарахована пеня у сумі 69660,27 грн за період з 21.01.2021 по 22.03.2021 (61 день) з урахуванням оплат.

Суд здійснив перевірку вказаного розрахунку пені та дійшов висновку про його арифметичну правильність та обґрунтованість.

Позивач також просить стягнути 3% річних у сумі 28844,51 грн та інфляційні втрати в сумі 82652,39 грн нараховані на зобов`язання серпня-грудня 2020 року за періоди, згідно з наданими позивачем розрахунками (а.с.55-57).

Відповідно до пункту 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові; отже, інфляційні нарахування на суму боргу та проценти річних входять до складу грошового зобов`язання.

Так, за порушення терміну сплати за зобов`язаннями серпня 2020 року нараховані 3% річних у сумі 2628,70 грн за період з 23.09.2020 по 16.10.2020 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями вересня 2020 року нараховані 3% річних у сумі 1640,44 грн за період з 22.10.2020 по 15.11.2020 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями жовтня 2020 року нараховані 3% річних у сумі 5166,53 грн за період з 21.11.2020 по 17.12.2020 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями листопада 2020 року нараховані 3% річних у сумі 2247,19 грн за період з 22.12.2020 по 12.01.2021 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями грудня 2020 року нараховані 3% річних у сумі 17161,64 грн за період з 21.01.2021 по 22.03.2021 з урахуванням оплат.

Також, у зв`язку з порушенням терміну сплати за зобов`язаннями серпня 2020 року позивачем на суму боргу 574466,98 грн нараховані інфляційні втрати в сумі 5744,67 грн за період з 01.10.2020 по 16.10.2020 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями жовтня 2020 року позивачем на суму боргу 700857,80 грн нараховані інфляційні втрати в сумі 6307,72 грн за період з 01.12.2020 по 16.12.2020 з урахуванням оплат.

За порушення терміну сплати за зобов`язаннями грудня 2020 року позивачем на суму боргу 4000000,00 грн нараховані інфляційні втрати в сумі 40000,00 грн за період з 01.02.2021 по 16.02.2021 та на суму боргу 1800000,00 грн нараховані інфляційні втрати в сумі 30000,00 грн за період з 01.03.2021 по 16.03.2021 з урахуванням оплат.

Розрахунок інфляційних втрат здійснено позивачем відповідно до правових позиції Верховного Суду, вміщених у постановах Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.06.2020 у справі №905/21/19 (п.п.28-29) та від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19 (п.п.25-26).

Перевіркою судом розрахунків 3% річних у сумі 28844,51 грн та інфляційних втрат у сумі 82652,39 грн порушень законодавства та арифметичних помилок не встановлено, тому вказані вимоги є обґрунтованими та правильно нарахованими.

Заперечення відповідача проти позову, а саме, що на дату звернення до суду з позовом боргу не існувало; позивач не вказав у позові, які права або законні інтереси його порушені; суттю справи є похідні вимоги, але без встановлення вірного розміру здійсненого балансування не може бути встановлений розмір похідних вимог; АТ «Луганськгаз» своєчасно і в повному обсязі оплачував послуги балансування у терміни встановлені Законом, Кодексом ГТС та Договором, у межах похибки (± 1%) встановленої для приборів розходу газу ДСТУ 8.586.1.2.5 - 2009, а тому підстав для задоволення вимог позивача немає, а ні на підставі Закону, а ні на підставі Договору; позивач не надав жодних первинних документів, які б свідчили про реальність вчинення балансуючих дій кожної доби (на періоді в добу, оскільки відповідно до п.5 глави 1 розділу 1 Кодексу ГТС «період балансування» - газова доба (D)), спростовуються наявними в матеріалах справи доказами та вищевикладеними висновками суду.

Відповідач у відзиві на позов вказує, що своєчасно, в установлені законодавством строки, сплатити за добові небаланси був позбавлений можливості через перебування АТ «Оператор ГРС «Луганськгаз» у тяжкому фінансовому становищі, виключно через дію виняткових обставин.

Згідно зі ст. 610 та ст. 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Як зазначено у ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Частиною 1 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

З огляду на викладене, враховуючи, що відповідачем допущено порушення умов договору № від 31.12.2019 в частині строків здійснення розрахунків за добовий небаланс природного газу за період серпень-грудень 2020 року, що відповідач був обізнаний про існуючий порядок розрахунків та правові наслідки порушення строків розрахунку, суд дійшов висновку, що відсутність у боржника необхідних коштів, не є ані винятковим випадком, ані обставиною непереборної сили і не звільняє його від відповідальності за порушення грошового зобов`язання.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру пені, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Отже, право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і запереченням інших учасників щодо такого зменшення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки порівняно з розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків тощо. При цьому обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Таким чином, зменшення неустойки є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.09.2019 зі справи № 904/5770/18.

Реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суди повинні забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.

Вказаних правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 16.04.2020 у справі №923/639/19, від 08.05.2020 у справі №909/636/16, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 03.06.2020 у справі 910/9813/19.

При цьому, суд зазначає, що цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права.

Відповідно до положень ст. 44 ГК України підприємництво здійснюється на основі: вільного вибору підприємцем видів підприємницької діяльності; самостійного формування підприємцем програми діяльності, вибору постачальників і споживачів продукції, що виробляється, залучення матеріально-технічних, фінансових та інших видів ресурсів, використання яких не обмежено законом, встановлення цін на продукцію та послуги відповідно до закону; вільного найму підприємцем працівників; комерційного розрахунку та власного комерційного ризику; вільного розпорядження прибутком, що залишається у підприємця після сплати податків, зборів та інших платежів, передбачених законом; самостійного здійснення підприємцем зовнішньоекономічної діяльності, використання підприємцем належної йому частки валютної виручки на свій розсуд.

Зважаючи на те, що позивач та відповідач є господарюючими суб`єктами, вони несуть відповідний ризик під час здійснення своєї господарської діяльності.

Суд зазначає, що право на зменшення заявлених штрафних санкцій, які нараховуються за неналежне виконання стороною своїх зобов`язань, кореспондується з обов`язком сторони, до якої така санкція застосовується, довести згідно з приписами ст. 74 ГПК України, ст. 233 ГК України те, що вона не бажала вчинення таких порушень, що вони були зумовлені винятковими обставинами та не завдали значних збитків контрагенту, на підставі належних і допустимих доказів.

Несприятливі, невідворотні та негативні обставини, що впливають на неможливість виконання зобов`язання підтверджуються відповідним Сертифікатом Торгово-промислової палати України.

Тобто, єдиною підставою для звільнення від відповідальності за Договором у вигляді сплати неустойки, згідно положень чинного законодавства та враховуючи зміст правовідносин у даній справі, може бути виключно Сертифікат Торгово-промислової палати України, виданий з урахуванням вимог вказаного Регламенту та Закону України «Про торгово-промислові палати в України», яким засвідчено настання форс-мажорних обставин щодо зобов`язань саме за договором транспортування природного газу від 31.12.2019 №.

Враховуючи положення чинного законодавства, особа може бути звільнена від відповідальності за невиконання (неналежне виконання) зобов`язання (не грошового) за наявності обставин непереборної сили (форс-мажору) лише у випадку наявності одночасно як підстави (обставини непереборної сили підтвердженої документально), так і умов звільнення від такої відповідальності, а саме: наявності надзвичайного і невідворотного характеру обставини непереборної сили; неможливості попередити за даних умов завдання шкоди; причинного зв`язку між цими обставинами, понесеними збитками та абсолютною неможливістю виконання грошового зобов`язання.

Частина 2 статті 218 ГК України передбачає, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не подавався ані суду, ані позивачу відповідний Сертифікат Торгово-промислової палати України, як документ, що за законодавством підтверджує настання форс-мажорних обставин та єдина законна підстава для звільнення від відповідальності підприємства за вказаним Договором, що здійснює діяльність на території проведення антитерористичної операції, у вигляді сплати неустойки у зв`язку з неналежним виконанням умов цього Договору.

Відповідачем не доведено, що розмір стягуваної пені є надмірно великим в порівнянні зі збитками кредитора, як і не обґрунтовано невідповідності розміру пені наслідкам порушення.

Також суд зазначає, що відповідачем не доведено суду належними та допустимими доказами, що визначена сума пені перетворюється у несправедливо непомірний тягар та може спричинити повне зупинення господарської діяльності відповідача.

Крім того, позивачем не визначено ані відсоток ані грошову суму, на яку слід зменшити пеню. До того ж позиція позивача щодо невизнання позовних вимог та одночасного клопотання про зменшення пені є суперечливою, оскільки проханню про зменшення штрафних санкцій передує визнання вимоги про їх стягнення.

Отже, суд, враховуючи необхідність дотримання балансу інтересів сторін, зазначає, що суб`єкт господарювання, який, з урахуванням вимог положень ст.ст. 42, 44 ГК України, здійснює господарську діяльність з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку, за відсутності визначених законодавством випадків, самостійно несе ризики настання негативних наслідків, у зв`язку з чим наведені відповідачем доводи в обґрунтування винятковості випадку для реалізації судом дискреційних повноважень щодо зменшення суми пені, не знайшли свого підтвердження при розгляді справи.

Щодо зменшення заявленої до стягнення суми 3% річних та інфляційних втрат, суд зазначає таке.

Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних відповідно до ст.625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання.

Як було зазначено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 №902/417/18, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до ст.625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання.

Проте, у даному випадку сторонами не встановлювався інший розмір процентів за прострочення виконання грошового зобов`язання, а нарахування процентів здійснено позивачем у розмірі, встановленому ч.2 ст.625 ЦК України, а саме у розмірі 3% річних. Ці нарахування не є неспівмірно великими у порівнянні з сумою боргу, тому суд не вбачає підстав для зменшення розміру нарахованих АТ «Оператором ГРС України» відповідачеві 3% річних.

Щодо зменшення інфляційних втрат, суд зазначає, що інфляційна складова це відновлення вартості грошей за період, на який вони знецінені, у зв`язку з простроченням виконання грошового зобов`язання боржником, тому виходячи саме з суті цієї суми вона не підлягає зменшенню в будь-якому випадку.

З огляду на вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з віднесенням судового збору на відповідача повністю, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись п.2 ч.1, ст.129, ст.ст. 232-233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Луганськгаз» (вул. Гагаріна, 87, м. Сєвєродонецьк, Луганська область, 93409, ідентифікаційний код 05451150) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065, ідентифікаційний код 42795490) 117478,64 грн - пеню, 28844,51 грн - 3 % річних, 82652,39 грн - інфляційні втрати, витрати зі сплати судового збору в сумі 3434,63 гривень.

Видати наказ позивачу після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції згідно положень ст.256 Господарського процесуального кодексу України протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Згідно пункту 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано 20.08.2021.

Суддя О.С. Фонова