ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"09" серпня 2021 р. м. Київ Справа № 911/130/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Біоенергозбут (01103, м. Київ, б-р Дружби народів, буд. 28-В)

до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б)

про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі з розгляду акту про порушення № К042028 від 28.04.2020 р.

Суддя В.М. Бабкіна

секретар судового засідання: Павлюк В.Г.

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Конєва Л.Л. (довіреність № 491/2021 від 15.04.2021 р.).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Біоенергозбут (далі ТОВ Біоенергозбут, позивач) звернулось до господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі (далі ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, відповідач) про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі з розгляду акту про порушення № К042028 від 28.04.2020 р.

Ухвалою господарського суду Київської області від 01.02.2021 р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.03.2021 р.

Підготовче засідання відкладалось.

Ухвалою господарського суду Київської області від 14.06.2021 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.07.2021 р.

22.07.2021 р. до господарського суду Київської області від представника позивача надійшла заява б/н від 22.07.2021 р. (вх. № 17541/21 від 22.07.2021 р.) про відкладення розгляду справи з огляду на неможливість належної підготовки останнього до розгляду справи по суті, у зв`язку з укладенням з представником позивача договору про надання правової допомоги № 0107/21 лише 21.07.2021 р.

У судовому засіданні 22.07.2021 р. представник позивача підтримував клопотання про відкладення розгляду справи та клопотав про ознайомлення з матеріалами даної справи; представник відповідача у вирішенні питання щодо відкладення розгляду справи поклалась на розсуд суду.

З огляду на викладене та дослідивши мотиви клопотання представника позивача, суд дійшов висновку щодо відкладення судового засідання з розгляду справи по суті.

Ухвалою господарського суду Київської області від 22.07.2021 р. було відкладено судове засідання з розгляду справи по суті на 09.08.2021 р., про що присутніх у засіданні суду представників позивача та відповідача було повідомлено під розписку.

27.07.2021 р. з матеріалами даної справи ознайомився директор ТОВ Біоенергозбут, про що свідчить підпис останнього на заяві б/н від 22.07.2021 р. (вх. № 17567/21 від 22.07.2021 р.) про надання матеріалів справи на ознайомлення.

У судове засіданні 09.08.2021 р. представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив; представник відповідача у судовому засіданні була присутньою.

Слід зазначити, що порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 41 зазначеного Кодексу у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічну підставу залишення позову без розгляду містить п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відповідно до якої суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведені положення статей 202, 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами виключно в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Так само не передбачають вказані норми необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом частин 1, 2 статті 202 ГПК України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Тобто, з наведених норм процесуального законодавства вбачається, що неявка позивача (його представника) та неповідомлення про причини такої неявки є самостійною та достатньою підставою для залишення позову без розгляду, а норми законодавства не передбачають необхідності у повторності або систематичності невчинення позивачем (його представником) таких дій.

Як зазначалося вище, у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні, кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Як встановлено судом, позивач про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином під розписку, що підтверджується наявним у матеріалах справи бланком про відкладення судового засідання від 22.07.2021 р. у справі № 911/130/21.

При цьому, не з`явившись у судове засідання 09.08.2021 р., позивач про наявність поважних причин неявки у судове засідання суд не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності представника також не надав.

Поряд з цим, за приписами ч. 4 ст. 11 ГПК України при розгляді справ суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте, право на суд не є абсолютним, і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Беручи до уваги наведене, оскільки позивач, якого належним чином повідомлено про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання з розгляду даної справи по суті 09.08.2021 р. не з`явився, не повідомив при цьому про причини відсутності та не надав клопотання про розгляд справи без його участі, суд дійшов висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Біоенергозбут б/н від 31.12.2020 р. (вх. № 116/21 від 11.01.2021 р.) до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі з розгляду акту про порушення № К042028 від 28.04.2020 р., підлягає залишенню без розгляду.

При цьому, суд зауважує, що оцінка правомірності дій суду щодо залишення позовної заяви без розгляду у разі нез`явлення позивача до суду без повідомлення про причини неявки та неподання клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, була предметом розгляду Верховним Судом у справах № 916/81/17, № 916/2982/16. Вказана позиція також підтримана у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 р. у справі № 910/16978/19.

Висновки Верховного Суду в силу положень ст. 236 ГПК України є обов`язковими для суду першої інстанції при застосуванні норм права.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на те, що позов залишається без розгляду з підстав неявки представника позивача у судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, судовий збір, сплачений за подання позову у даній справі не підлягає поверненню позивачу.

Водночас, суд звертає увагу позивача на те, що згідно з ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 202, 226, 232, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Біоенергозбут (01103, м. Київ, б-р Дружби народів, буд. 28-В) до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б) про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі з розгляду акту про порушення № К042028 від 28.04.2020 р. залишити без розгляду.

2. Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала господарського суду оскаржується в порядку та строки, визначені статтями 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 12.08.2021 р.

Суддя В.М. Бабкіна