УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Київ

29.07.2021Справа № 910/307/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., при секретарі судового засідання Стеренчук М.О., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом гр. ОСОБА_1 АДРЕСА_1 (номер муніципалітету: НОМЕР_1 ) (адреса в Україні: АДРЕСА_2 )

до Національного банку України вул.Інститутська,9, м. Київ, 01601

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ПАТ "Комерційний банк "Фінансова ініціатива"

про розірвання договору поруки

Представники сторін:

Від позивача не з`явилися;

Від відповідача Петроченко С.О., довіреність № 0011/555577 від 02.10.2020;

Від третьої особи не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

Громадянин ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Національного банку України про розірвання договору поруки.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на факт настання істотної зміни обставин, якими сторони керувались станом на день укладення Договору поруки № 12/09/5/П від 13.05.2014 року, у зв`язку з чим вважає наявними правові підстави для розірвання вказаного договору в судовому порядку згідно ст. 652 ЦК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/307/21, приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом на підставі ч.3 ст. 12 ГПК України постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 11.03.2021 року.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 11.03.2021 року відкладено підготовче засідання на 14.04.2021 року та задоволено клопотання відповідача про розгляд справи № 910/307/21 в закритому судовому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2021 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ПАТ "Комерційний банк "Фінансова ініціатива" та відкладено підготовче засідання на 20.05.2021 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2021 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 30.06.2021 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2021 року задоволено клопотання уповноваженого представника позивача та відкладено судове засідання по розгляду справи по суті на 29.07.2021 року.

У судове засідання 29.07.2021 року з`явився уповноважений представник відповідача.

Уповноважений представник позивача та третьої особи в судове засідання не з`явилися.

Про дату, час і місце розгляду даної справи уповноважений представник позивача повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою про відкладення судового засідання.

Окрім того, судом здійснено запит з офіційного сайту "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштового відправлення позивачу № 712, в якому зазначено, що станом на 13.07.2021 поштове відправлення вручено.

Доказів отримання третьою особою ухвали суду від 30.06.2021 поштовим відділенням зв`язку на час розгляду справи до суду не повернуто.

Судом здійснено запит з офіційного сайту "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштового відправлення № 704, в якому зазначено, що станом на 13.07.2021 поштове відправлення вручено за довіреністю.

Про поважні причини неявки уповноваженого представника третьої особи суд не повідомлено.

Так, судом доведено до відома, що до початку судового засідання 28.07.2021 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи; 29.07.2021 року від відповідача надійшли заперечення на клопотання про відкладення розгляду справи № 18-0012/69064 від 29.07.2021 року. Подані клопотання долучено судом до матеріалів справи.

У судовому засіданні 29.07.2021 року уповноважений представник відповідача заявив усне клопотання про залишення без розгляду позовної заяви гр. ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.п.. 2, 4 ч. 3 ст. 2 основними засадами (принципами) господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

Згідно ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, дослідивши матеріали справи, зокрема, клопотання позивача про відкладення розгляду справи від 28.07.2021 року, останнім повідомлено суд про дострокове припинення договору про надання правничої допомоги з адвокатом Приходько І.С. від 29.06.2021 року, який здійснював представництво інтересів позивача та просить відкласти судове засідання по розгляду справи по суті.

Разом з тим, суд зазначає, що у судовому засіданні 29.07.2021 року уповноваженого представника позивача попереджено про зловживання процесуальними правами, визначеними ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, повідомлено про визнання явки позивача в судове засідання обов`язковою та роз`яснено наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України.

Окрім того, суд зазначає, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2021 року закрито підготовче провадження у справі № 910/307/21 та призначено розгляд справи по суті, а відповідно до ч. 2 ст. 195 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з початку розгляду справу по суті.

Отже, з урахуванням дати винесення судом ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті від 20.05.2021 року та ухвали про задоволення клопотання позивача та відкладення судового засідання від 30.06.2021 року у позивача було достатньо часу для належного виконання ухвали суду, зокрема, щодо явки в судове засідання та/або забезпечення направлення в судове засідання уповноваженого представника.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення позивача про причини такої неявки лише за наявності двох умов: якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засідання, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь - якій стадії розгляду справи.

Отже, системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності господарського судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, згідно з вимогами ГПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Якщо належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання позивач (його представник) не з`явився у судове засідання, не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності, не повідомив про неявку та про поважність причини такої неявки, суд не має передбаченої процесуальним законом можливості для розгляду позовних вимог.

Враховуючи наведене, приймаючи до уваги, що саме позивач - гр. ОСОБА_1 ініціював даний судовий процес, однак в черговий раз не з`явився в судове засідання та подав чергове клопотання про відкладення судового засідання, враховуючи строки розгляду справи, встановлені Господарським процесуальним кодексом, судом встановлено наявність підстав для задоволення усного клопотання відповідача та залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Національного банку України про залишення позову без розгляду задовольнити.

2. Залишити позовну заяву гр. ОСОБА_1 до Національного банку України про розірвання договору поруки № 12/09/5/П від 13.05.2014 року без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення 29.07.2021 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя А.М.Селівон