УХВАЛА

10.08.2021Справа № 910/8077/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Трофименко Т.Ю., розглянувши в підготовчому засіданні справу

за позовом Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна фірма "АВМ"

про розірвання договору та зобов`язання повернути майно та документацію

Представники учасників справи: згідно з протоколом судового засідання

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна фірма "АВМ" про розірвання договору № 2-З/12 Управителя із Забудовником житлового комплексу на проспекті Перемоги, 131 в місті Києві Фонду фінансування будівництва виду "А" від 25.04.2012, сторонами якого є ТОВ "БІК "Інтербудінвест", ТОВ "ІБФ "АВМ" та ДП "ФК "Інтербудінвест".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач жодним чином не виконав свої зобов`язання за договором № 2-З/12 від 25.04.2012.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.05.2021 № 910/8077/21 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

02.06.2021 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/8077/21, підготовче засідання призначено на 28.07.2021.

17.06.2021 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-інвестиційна компанія "Інтербудінвест" надійшло клопотання про залучення третьої особи.

02.07.2021 до суду від відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності, заява про залучення третьої особи.

23.07.2021 до суду від Служби безпеки України надійшло клопотання про залучення як третьої особи.

27.07.2021 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-інвестиційна компанія "Інтербудінвест" надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та клопотання про повернення заяви без розгляду.

28.07.2021 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-інвестиційна компанія "Інтербудінвест" надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

28.07.2021 до суду від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

В підготовче засідання 28.07.2021 з`явився представник відповідача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання позивача задовольнити, відкласти підготовче засідання на 10.08.2021, продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

30.07.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

02.08.2021 до суду від відповідача надійшло клопотання про залишення без руху та клопотання про залучення третьої особи.

02.08.2021 до суду від ОК ЖСК «Аквамарин-1» надійшло клопотання про залучення третіх осіб.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2021 заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-інвестиційна компанія "Інтербудінвест" залишено без руху, надано заявнику строк для усунення недоліків.

09.08.2021 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив та заява про залучення третьої особи.

09.08.2021 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-інвестиційна компанія "Інтербудінвест" надійшла заява про усунення недоліків.

09.08.2021 до суду від позивача надійшла заява про зміну предмета позову та заява про передачу справи для розгляду в межах справи про банкрутство.

В підготовче засідання 09.08.2021 з`явилися представники сторін.

Дослідивши заяву позивача про зміну предмета позову, заслухавши думку представника відповідача щодо цієї заяви, суд зазначає таке.

Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у цій справі у первісній редакції позовної заяви була позовна вимога про розірвання договору № 2-З/12 Управителя із Забудовником житлового комплексу на проспекті Перемоги, 131 в місті Києві Фонду фінансування будівництва виду "А" від 25.04.2012, сторонами якого є ТОВ "БІК "Інтербудінвест", ТОВ "ІБФ "АВМ" та ДП "ФК "Інтербудінвест".

У поданій заяві про зміну предмета позивач просить:

1) розірвати договір №1 від 25.04.2012 року про внесення змін до Договору № 1-3/06 Управителя із Забудовником житлового комплексу на проспекті Перемоги, 131 в місті Києві Фонду фінансування будівництва виду «А» від 17.07.2006 року, (яким останній викладено в новій редакції з присвоєнням йому нового № 2-3/12) від 25.04.2012 року;

2) визнати за ДП "ФК "Інтербудінвест" право приватної власності на незавершене будівництво, що складається з будівельних матеріалів та обладнання, які були використані в процесі будівництва житлового будинку секції № 1 (V черга будівництва), вбудовані приміщення житлового будинку (VI черга будівництва), та офісного центру з підземною автостоянкою (VII черга будівництва), розташованих за будівельною адресою: м. Київ, Святошинський район, проспект Перемоги 131; а також всю проектну і робочу документацію на вказаний об`єкт.

Отже, як вбачається, позивач здійснив заміну однієї позовної вимоги іншою, уточнивши її, та доповнив позовну вимогу новою вимогою, тобто змінив предмет позову.

Крім того, позивачем дотримано вимоги ст. 46 Господарського процесуального кодексу України щодо строку та форми подання заяви про зміну предмета позову, а тому ця заява підлягає прийняттю до розгляду.

Враховуючи викладене, суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив заяву позивача про зміну предмету позову прийняти до розгляду.

Представник позивача підтримали клопотання про передачу справи за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду спору по суті в межах справи № 910/17785/20 про банкрутство Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест".

Представник відповідача проти задоволення вказаного клопотання заперечив та усно заявив відвід судді Трофименко Т.Ю. від розгляду даної справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.08.2021 у задоволенні усної заяви відповідача про відвід судді Трофименко Т.Ю. від розгляду справи № 910/8077/21 відмовлено.

Розглянувши клопотання позивача про передачу справи для розгляду в межах провадження у справі про банкрутство, заслухавши позицію представника відповідача, суд зазначає таке.

З урахуванням клопотання позивача судом встановлено, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2020 у справі № 910/17785/20 було, зокрема, відкрито провадження у справі про банкрутство Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудівнест" (04071, м. Київ, вул. Верхній Вал,72, літера "А", ідентифікаційний номер 34349882); введено мораторій на задоволення вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія»; введено процедуру розпорядження майном боржника; призначено розпорядником майна Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудівнест" арбітражного керуючого Приходько Дмитра Володимировича.

Вказана ухвала набрала законної сили у встановленому порядку з моменту її постановлення, тобто, 21.12.2020.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України, суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

21 жовтня 2019 року набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства від 18 жовтня 2018 року.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення. У разі якщо відповідачем у такому спорі є суб`єкт владних повноважень, суд керується принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі та вживає визначених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів, з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Системний аналіз положень Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку, що з моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Закону про банкрутство мають пріоритет у застосуванні при розгляді справ про банкрутство щодо інших законодавчих актів України.

Так, норми Кодексу України з процедур банкрутства передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

Як вбачається з матеріалів справи, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, даний спір набув, в тому числі, майнового характеру.

З огляду на положення законодавства України, чинного на теперішній момент, законодавець підкреслив, що всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи.

Отже, враховуючи предмет заявлених вимог у даній справі, склад учасників справи, зміст правовідносин, що склалися між цими учасниками, суд дійшов висновку, що розгляд даного спору необхідно здійснювати відповідно до юрисдикції господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство.

Згідно з частиною 9 статті 30 Господарського процесуального кодексу України справи, передбачені пунктами 8 та 9 частини першої статті 20 цього Кодексу, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням боржника.

За наведених обставин, враховуючи, що стосовно Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест" Господарським судом міста Києва відкрито провадження у справі про банкрутство (справа № 910/17785/20) та приймаючи до уваги імперативні приписи частини 3 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд дійшов висновку, що даний спір підлягає вирішенню саме Господарським судом міста Києва в межах справи № 910/17785/20 про банкрутство Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест" за правилами виключної підсудності та в порядку, встановленому Кодексом України з процедур банкрутства.

Отже, матеріали справи № 910/8077/21 підлягають направленню за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи про банкрутство № 910/17785/20, у зв`язку з чим відповідне клопотання позивача суд задовольняє.

Керуючись статтями 20, 27, 31, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, статтею 7 Кодексу України з процедур банкрутства, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Матеріали справи № 910/8077/21 передати за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/17785/21 про банкрутство Дочірнього підприємства "Фінансова компанія "Інтербудінвест".

Ухвала набирає законної сили негайно після оголошення та відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 12.08.2021

Суддя Т. Ю. Трофименко