ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" серпня 2021 р. Справа№ 911/2988/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Євсікова О.О.

Попікової О.В.

за участю секретаря судового засідання: Костяк В.Д.

за участю представника(-ів): згідно протоколу судового засідання від 11.08.2021,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 09.03.2021, повний текст якого складено 17.05.2021

у справі №911/2988/20 (суддя Рябцева О.О.)

за позовом ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К"

треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_3

ОСОБА_1

про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

ОСОБА_2 (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К" (надалі - відповідач), в якій він з урахуванням додаткових пояснень від 03.11.2020, просить визнати недійсними усі рішення, прийняті загальними зборами учасників ТОВ "МТМ-К", оформлені протоколом № 21/09 від 21.09.2020.

Позов мотивовано тим, що відповідачем порушено процедуру скликання учасником товариства загальних зборів та процедуру проведення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом № 21/09 від 21.09.2020, у зв`язку з чим було порушено право позивача на управління товариством, право бути повідомленим та приймати участь у проведенні загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К". Крім того, позивач, посилаючись на ч. 4 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" стверджує, що протокол загальних зборів учасників товариства № 21/09 від 21.09.2020 складений з порушенням вимог чинного законодавства, а саме особами які не мали повноважень та прав на проведення зборів та на підписання протоколу загальних зборів. Також позивач вважає, що позачергові загальні збори учасників товариства фактично не відбулись. Наведене, на думку позивача, є підставою для визнання рішень, прийнятих на вказаних зборах, недійсними.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду Київської області від 09.03.2021 у справі №911/2988/20 позов задоволено повністю. Визнано недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К", оформлені протоколом № 21/09 від 21.09.2020 Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К" на користь ОСОБА_2 2102,00 грн судового збору.

Суд виходив з того, що учасником товариства, який ініціював скликання Загальних зборів ТОВ "МТМ-К", під час їх скликання не було дотримано вимог ч. 5 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та що проведення 21.09.2020 загальних зборів відбулося не за місцезнаходженням товариства, що є порушенням ч. 7 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та призвело до неможливості учасника ТОВ "МТМ-К" - ОСОБА_2 взяти участь у загальних зборах.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 (третя особа у справі) звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №911/2988/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник посилається на те, що судом першої інстанції неповно досліджено обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Зокрема, скаржник вказує, що він надав належні та допустимі докази - поштову накладну та опис вкладення, в підтвердження направлення виконавчому органу товариства вимоги учасника від 19.06.2020 про скликання та проведення позачергових загальних зборів учасників товариства, а відсутність номеру поштового відправлення в накладній є виключно помилкою працівника поштового зв`язку; позачергові загальні збори були проведенні за вірним місцем знаходження товариства; суд безпідставно відхилив заяву свідка ОСОБА_4 , у якій останній просив суд вважати описку у протоколі загальних зборів щодо зазначення в шапці протоколу місцем його складання «м. Київ», технічною помилкою; судов при вирішення спору не враховано те, що рішення загальних зборів не порушує прав позивача; судом при вирішенні спору не прийнято до уваги численну судову практику Верховного Суду.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2021 справу №911/2988/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Ходаківська І.П., Владимиренко С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 постановлено витребувати у Господарського суду міста Києва матеріали справи №911/2988/20 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, до надходження матеріалів справи №911/2988/20. У зв`язку з чим, до суду першої інстанції скеровано запит про направлення матеріалів справи №911/2988/20.

24.06.2021 матеріали справи №911/2988/20 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/2725/21 від 07.07.2021, у зв`язку з перебуванням судді Ходаківської І.П. та судді Владимиренко С.В., які входять до складу колегії суддів, у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/2988/20.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.07.2021, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.07.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 09.03.2021 у справі №911/2988/20. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 11.08.2021 о 15:40 год. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 04.08.2021. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань, пояснень, доповнень в письмовій формі до 04.08.2021. Доведено до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є необов`язковою.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

ОСОБА_2 та Товариство з обмеженою відповідальністю "МТМ-К" звернулися із відзивом, у якому зазначають, що оскаржене рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстави для його зміни чи скасування відсутні.

Явка представників сторін.

В судове засідання від 11.08.2021 з`явилися представники скаржника - ОСОБА_1 та відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К".

ОСОБА_2 - позивач та третя особа - ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилися. Про час та місце судового засідання належним чином повідомлений у відповідності до ст. 120, 242 ГПК України, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази, зокрема залучені поштові повідомлення, з яких вбачається, що ухвала суду від 07.07.2021 була отримана останніми завчасно до судового засідання. (26.07.2021 та 19.07.2021)

Суд констатує, що до визначеної дати проведення судового засідання - 11.08.2021 - від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом апеляційної скарги, в т.ч. про перерву чи відкладення розгляду справи, що унеможливило б розгляд справи у цьому судовому засіданні.

Беручи до уваги те, що суд апеляційної інстанції не визнавав участь учасників справи обов`язковою, учасники належним чином повідомлені про дату та час судового засідання, а також з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, необхідності забезпечення захисту здоров`я учасників судового процесу і співробітників суду та з урахуванням рекомендацій уповноважених суб`єктів щодо запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з огляду на наявність достатніх у матеріалах справи доказів для вирішення даної справи, колегія суддів дійшла до висновку про можливість здійснення апеляційного перегляду оскарженого рішення за наявними матеріалами справи.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши думку присутніх учасників справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржене рішення у даній справі залишити без змін, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

12.12.2005 проведено державну реєстрацію юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К", номер запису 0002319.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" установчим документом товариства є статут.

Згідно з ч. 5 ст. 11 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у статуті товариства зазначаються відомості про: 1) повне та скорочене (за наявності) найменування товариства; 2) органи управління товариством, їх компетенцію, порядок прийняття ними рішень; 3) порядок вступу до товариства та виходу з нього. Статут товариства може містити інші відомості, що не суперечать закону (ч. 6 вказаної статті).

24.01.2011 за № 6002319 державним реєстратором проведено державну реєстрацію нової редакції Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "МТК-К", яку затверджено Загальними зборами учасників від 10.12.2010, яка діяла на час проведення загальних зборів, скликаних на 21.09.2020.

Відповідно до п. 2.1 Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "МТК-К" (нова редакція), зареєстрованого 24.01.2011, учасниками ТОВ "МТМ-К" є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 7.1 статуту ТОВ "МТМ-К", зареєстрованого 24.01.2011, для забезпечення діяльності товариства учасники створюють за рахунок своїх вкладів статутний (складений) капітал товариства у розмірі 33 200,00 грн.

Згідно з п. 7.3 статуту у вказаній редакції розмір часток учасників у статутному (складеному) капіталі товариства розподіляється наступним чином:

- ОСОБА_3 - частка в статутному (складеному) капіталі товариства становить 16 600,00 грн, що складає 50% статутного (складеного) капіталу;

- ОСОБА_2 - частка в статутному (складеному) капіталі товариства становить 8 300,00 грн, що складає 25% статутного (складеного) капіталу;

- ОСОБА_1 - частка в статутному (складеному) капіталі товариства становить 8 300,00 грн, що складає 25% статутного (складеного) капіталу.

Зазначене відповідає інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ "МТМ-К".

21.09.2020 відбулись загальні збори учасників ТОВ "МТМ-К" з наступним порядком денним: 1. Про обрання голови зборів; 2. Про звільнення директора товариства; 3. Про призначення директора Товариства та визначення його повноважень; 4. Про зміну юридичної адреси товариства; 5. Про затвердження нової редакції Статуту; 6. Про проведення незалежного аудиту фінансової звітності товариства.

Як вбачається з протоколу №21/09 Загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" від 21.09.2020, на зборах були присутні наступні учасники товариства: ОСОБА_3 (від імені та в інтересах якої діяв представник Стеренчук Роман Петрович на підставі довіреності, посвідченої 16.09.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., зареєстрованої в реєстрі за № 2142) та ОСОБА_1 (від імені та в інтересах якої діяв представник ОСОБА_4 на підставі довіреності, посвідченої 21.09.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., зареєстрованої в реєстрі за № 2175).

Позивач не був присутній на зборах учасників ТОВ "МТМ-К", що відбулися 21.09.2020.

Отже, на зборах були присутні учасники, які у сукупності володіли частками в розмірі 75% статутного капіталу товариства.

Зокрема, на загальних зборах було прийнято наступні рішення:

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-першому питанню порядку денного вирішили обрати головою Загальних зборів учасників товариства ОСОБА_4

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-другому питанню порядку денного вирішили на виконання рішення Господарського суду Київської області від 21.08.2019 у справі № 911/2533/18 поновити ОСОБА_6 на посаді директора ТОВ "МТМ-К" з 21.09.2020 та одночасно з 21.09.2020 тимчасово відсторонити його від виконання повноважень до отримання результатів проведення незалежного аудиту фінансової діяльності товариства; з моменту відсторонення від посади директора ТОВ "МТМ-К" позбавити ОСОБА_6 права підпису будь-яких документів від імені товариства, у тому числі документів пов`язаних з банківськими операціями; за результатами проведення незалежного аудиту фінансової діяльності товариства вирішити питання щодо звільнення ОСОБА_6 з посади директора ТОВ "МТМ-К".

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-третьому питанню порядку денного вирішили призначити ОСОБА_7 тимчасово виконуючим обов`язки директора ТОВ "МТМ-К" з 21.09.2020 та наділити його усіма повноваженнями одноосібного виконавчого органу товариства, що передбачені статутом та законом.

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-четвертому питанню порядку денного вирішили залишити юридичну адресу товариства: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4, корпус 6 , без змін.

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-п`ятому питанню порядку денного вирішили затвердити статут товариства в новій редакції.

- загальні збори учасників від 21.09.2020 по-шостому питанню порядку денного вирішили провести аудит фінансової звітності товариства за 2018-2020 рр.

По кожному питанню порядку денного рішення приймались одноголосно учасниками, які сукупно володіли частками у розмірі 75% статутного капіталу товариства.

Прийняті 21.09.2020 на загальних зборах учасників ТОВ "МТМ-К" рішення оформлені протоколом № 21/09 від 21.09.2020, який підписаний ОСОБА_4 - головою загальних зборів учасників та Стеренчуком Р.П. - представником ОСОБА_3 , справжність підпису яких засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О. 21.09.2020 у м. Києві.

Вказані рішення загальних зборів від 21.09.2020 позивач просить суд визнати недійсними, посилаючись, зокрема, на порушення процедури скликання та проведення загальних зборів за ініціативою учасника ТОВ "МТМ-К" з огляду на відсутність попередньої відмови виконавчого органу відповідача щодо скликання загальних зборів учасників товариства.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Розглянувши апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач в обґрунтування позову посилається, зокрема, на порушення їх корпоративних прав, а саме права учасника на управління товариством, право бути повідомленим та брати участь у проведенні загальних зборів учасників.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про товариство з обмеженою та додатковою відповідальністю» учасник товариства має, зокрема, право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

Статтею 6 Закону України «Про товариство з обмеженою та додатковою відповідальністю» передбачено, що учасники товариства зобов`язані дотримуватися статуту.

Згідно із ч. 2 ст. 29 Закону України «Про товариство з обмеженою та додатковою відповідальністю» кожен учасник товариства має право бути присутнім на Загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.

Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників проводяться в порядку, встановленому цим Законом та статутом товариства.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

Як встановлено судом та не заперечено позивачем, останнім було отримано підписане учасником товариства - ОСОБА_3 повідомлення від 19.08.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників товариства ТОВ "МТМ-К" на 21.09.2020.

У повідомленні від 19.08.2020 ОСОБА_3 повідомлялось про скликання нею загальних зборів учасників товариства в порядку ч. 9 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", які будуть проведені 21.09.2020 о 10:00 год. за адресою місцезнаходження товариства, а саме: 08130, Київська обл., Києво-Святошинський р-н., с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4, корп. 6 . У вказаному повідомленні містився наступний порядок денний: 1. Про звільнення директора товариства; 2. Про призначення директора Товариства та визначення його повноважень; 3. Про зміну юридичної адреси товариства; 4. Про затвердження нової редакції Статуту; 5. Про проведення незалежного аудиту фінансової звітності товариства. Додатком до вказаного повідомлення вказано проект нової редакції статуту ТОВ "МТМ-К".

Отже, скликала загальні збори учасників товариства на 21.09.2020 учасник товариства - ОСОБА_3 , частка якої в статутному капіталі "МТМ-К" складає 50%.

Повідомлення від 19.08.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників товариства ОСОБА_3 , яка ініціювала скликання загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К", було направлено ТОВ "МТМ-К", ОСОБА_1 та позивачу - ОСОБА_2 .

Направлення вказаного повідомлення відповідачу та учасникам товариства підтверджується описами вкладення у цінні листи та накладними поштового відділення "Укрпошта стандарт" від 20.08.2020 № 411, №390 та №403.

Відповідно до ч. 9 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Пунктом 21.4 Статуту товариства встановлено, що учасники товариства, які володіють у сукупності більш як 20 % голосів мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час та з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова загальних зборів учасників не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників.

Колегія суддів вважає ґрунтовним висновок суду першої інстанції про те, що голова загальних зборів не є органом управління товариства, а обирається на кожних загальних зборах. Отже, статут ТОВ "МТМ-К" в цій частині суперечить Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", тому суд керується Законом України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Так, відповідно до ч. 5 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.

Відповідно до ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з статтею 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники товариства мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства, отримувати інформацію про господарську діяльність товариства, брати участь у розподілі прибутку товариства, отримати у разі ліквідації товариства частину майна, що залишилася після розрахунків з кредиторами, або його вартість. Учасники товариства можуть мати інші права, передбачені законом та статутом товариства.

За змістом ч. ч. 1, 2, 5 - 9 статті 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також:

1) з ініціативи виконавчого органу товариства;

2) на вимогу наглядової ради товариства;

3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір.

Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.

Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.

Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.

У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Статтею 97 Цивільного кодексу України встановлено, що управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч. 4 ст. 98 Цивільного кодексу України порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Учасники товариства, що володіють не менш як 10 % голосів, можуть вимагати скликання загальних зборів. Якщо вимога учасників про скликання загальних зборів не виконана, ці учасники мають право самі скликати загальні збори.

Тобто, Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Цивільний кодекс України передбачають спосіб реалізації корпоративних прав учасника, який володіє 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, на управління товариством у разі невиконання його вимоги про скликання загальних зборів шляхом самостійного скликання таких загальних зборів.

Щодо наявності підстав для вчинення виконавчим органом товариства дій щодо скликання загальних зборів учасників та щодо дотримання процедури повідомлення ОСОБА_3 яка вимагала скликання таких зборів, суд встановив наступне.

В матеріалах справи міститься вимога від 19.06.2020 до директора ТОВ "МТМ-К" про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К", в якій вказано, що учасник товариства ОСОБА_3 , яка володіє часткою у статутному капіталі у розмірі 50%, в порядку ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" вимагає скликання загальних зборів учасників товариства. У вказаній вимозі міститься запропонований порядок денний.

Як докази направлення вказаної вимоги ТОВ "МТМ-К", до матеріалів справи додано копію опису вкладення у цінний лист від 26.06.2020 та накладної поштового відділення "Укрпошта експрес" № 003 від 26.06.2020, оригінали яких були оглянуті судом в судовому засіданні.

Однак, як вірно встановлено судом першої інстнції, опис вкладення у цінний лист не містить номеру поштового відправлення відповідного тому, який міститься на накладній поштового відділення. Відтак, накладна поштового відділення "Укрпошта експрес" № 003 від 26.06.2020 не є належним доказом направлення виконавчому органу товариства вимоги від 19.06.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К", позаяк з вказаної накладної неможливо встановити зміст поштового відправлення.

Крім того, з накладної поштового відділення "Укрпошта експрес" № 003 від 26.06.2020 вбачається, що поштове відправлення здійснено за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4 , тоді як місцезнаходженням ТОВ "МТМ-К" є: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4, корпус 6.

Аргументи скаржника про те, що поштова накладна та опис вкладення, складені 26.06.2020, є належним доказом направлення виконавчому органу товариства вимоги від 19.06.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К", позяк містять підпис працівника поштового зв`язку, який перевірив відправлення, адресу отримувача, колегія суддів відхиляє. Суд зазначає, що твердження скаржника про допушенні помилки у роботі пошти, які полягають у ненаписанні номеру поштового відправлення на накладній та наявність підпису працівника поштового зв`язку на описі вкладення, не спростовують факту зазначення скаржником неточної адреси товариства.

Колегія суддів звертає увагу, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 13 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до аналогічних положень частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Вичерпний перелік підстав звільнення від доказування закріплює стаття 75 вказаного Кодексу.

Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доводити таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Водночас сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Подібну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18.

Додатково колегія суддів звертає увагу, що із внесенням 17.10.2019 змін до Господарського процесуального кодексу України його статтю 79 викладено у новій редакції, чим фактично впроваджено в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів".

Зазначений стандарт підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію вказаного стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Іншими словами тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі № 910/16586/18, від 26.11.2020 у справі № 904/5217/19.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зважаючи на вищевикладене, суд зазначає, що навіть у разі надіслання саме вимоги від 19.06.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників, її було надіслано на неповну адресу товариства, що повною мірою спростовує аргументи каржника.

Інших доказів направлення виконавчому органу товариства вимоги від 19.06.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" матеріали справи не містять.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні належні докази направлення виконавчому органу товариства вимоги про скликання загальних зборів.

Подані представником відповідача у судовому засіданні у суді апеляційної інстанції від 16.08.2021 поштова накладна та опис вкладення, датовані 26.06.2020, вимога про скликання позачергових зборів учасників товариства, а також конверт, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги. Суд виходить з того, що такі докази не було подано суду першої інстанції, а тому в силу положень ст. 269 ГПК України останні не можуть прийматись судом. До того ж, скаржником не наведено жодних належних доказів та доводів неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як було зазначено, відповідно до ч. 6 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.

Відповідно до ч. 8 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.

Таким чином, судом не встановлено наявності підстав для вчинення виконавчим органом товариства дій щодо скликання загальних зборів учасників чи повідомлення ОСОБА_3 , яка вимагала скликання таких зборів, про відмову в скликанні загальних зборів ТОВ "МТМ-К", з огляду на недоведеність направлення виконавчому органу товариства вимоги від 19.06.2020 про їх скликання.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується із висновком господарського суду першої інстнції про те, що учасником товариства, який ініціював скликання Загальних зборів ТОВ "МТМ-К", не доведено, що під час їх скликання ним було дотримано вимоги ч. 5 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Крім того, як на підставу для визнання оскаржуваних рішень недійсними, позивач посилається на те, що позачергові загальні збори учасників товариства фактично не відбулись.

Судом встановлено, що позивач не приймав участі у зборах учасників ТОВ "МТМ-К", що відбулися 21.09.2020.

У позові позивач стверджує, що прибувши 21.09.2020 о 10:00 год. на заплановані позачергові збори відповідача, за адресою місцезнаходження товариства, учасників та посадових осіб відповідача ним не було виявлено, а ознак проведення загальних зборів ТОВ "МТМ-К" не встановлено.

На підтвердження вказаної обставини позивач посилається на Акт від 21.09.2020 огляду місця проведення загальних зборів учасників та місцезнаходження юридичної особи за його місцезнаходженням, складений за адресою с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4 корп. 6 .

Судом встановлено, що вказаний акт складений про те, що за адресою проведення позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" (за місцезнаходженням товариства) представників чи уповноважених осіб, органів управління, учасників відповідача не виявлено, ознак проведення загальних зборів ТОВ "МТМ-К" не встановлено. Вказаний Акт підписано учасником товариства - ОСОБА_2 , уповноваженими особами - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , дільничим офіцером поліції Чайківського ВП - ОСОБА_10 , начальником охорони ДП "Електронмаш" - ОСОБА_11 , свідком - ОСОБА_12 .

На переконання колегії суддів, судом першої інстанції наданий позивачем акт правомірно визнано неналежним та недопустимим доказом в розумінні ст.ст. 76, 77 ГПК України. Складання вказаного акта для підтвердження даної обставини законом не передбачено, а особи, якими він підписаний, цими повноваженнями не наділені.

Частиною 7 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що загальні збори учасників проводяться за місцезнаходженням товариства, якщо інше не встановлено статутом товариства. Проведення загальних зборів за межами території України допускається лише за одностайною письмовою згодою всіх учасників товариства.

Відповідно до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ "МТМ-К", місцезнаходженням юридичної особи ТОВ "МТМ-К" є: 08130, Київська обл., Києво-Святошинський р-н., с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4, корп. 6.

Вказана адреса була зазначена і в повідомленні від 19.08.2020 про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" на 21.09.2020, яке було отримано позивачем.

Проте, з протоколу № 21/09 від 21.09.2020 Загальних зборів ТОВ "МТМ-К" вбачається, що Загальні збори учасників відбулись у м. Київ (перша сторінка протоколу).

Таким чином, Загальні збори учасників ТОВ "МТМ-К" було проведено не за місцезнаходженням товариства, що є порушенням ч. 7 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Як вже зазначалось, від ОСОБА_4 , представника третьої особи-1 - ОСОБА_1 у даній справі, надійшла заява свідка, в якій він повідомляє, що на загальних зборах він був присутній, як представник ОСОБА_1 , та протокол загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" було складено ним, у зв`язку з чим він просить суд вважати технічною опискою зазначення в шапці протоколу місцем його складання "м. Київ", оскільки фактично місцем складання протоколу було: 08130, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 4, корпус 6 .

Судом правомірно не прийнято цю заяву як доказ у справі, враховуючи наступні міркування.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників передбачають спільну присутність учасників товариства в одному місці для обговорення питань порядку денного або можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів учасників одночасно.

Відповідно до ч. 4 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" на загальних зборах учасників, що проводяться відповідно до частини третьої цієї статті, ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол.

Отже, підписаним представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та представником ОСОБА_1 - Стеренчуком Р.П. протоколом № 21/09 від 21.09.2020 зафіксовано, що збори відбувались у м. Києві.

Суд зазначає, що внесення виправлення до протоколу № 21/09 від 21.09.2020, в якому зафіксовано перебіг загальних зборів ТОВ "МТМ-К", скликаних на 21.09.2020, повинно було вчинятись представниками ОСОБА_3 та ОСОБА_13 в тому же порядку, в якому складено протокол.

Таким чином, викладені ОСОБА_4 у заяві свідка показання щодо технічної описки зазначення в шапці протоколу місцем його складання "м. Київ", не є доказом, що спростовує факт проведення загальних зборів у м. Києві.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники товариства мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.

Отже, суд приходить до висновку, що проведення 21.09.2020 загальних зборів не за місцезнаходженням товариства призвело до неможливості учасника ТОВ "МТМ-К" - ОСОБА_2 взяти участь у загальних зборах.

Також, як на підставу визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К", оформлених протоколом № 21/09 від 21.09.2020, позивач посилається на те, що протокол загальних зборів учасників товариства № 21/09 від 21.09.2020 складений особами які не мали повноважень та прав на проведення зборів та на підписання протоколу загальних зборів, що є порушенням ч. 4 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Однак, ці аргументи позивача відхилені судом першої інстанції, з чим погоджується колегія суддів, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників проводяться в порядку, встановленому цим Законом та статутом товариства. Учасники товариства беруть участь у загальних зборах учасників особисто або через своїх представників.

В матеріалах справи наявна довіреність від 21.09.2020 на уповноваження ОСОБА_4 представляти права та законні інтереси ОСОБА_1 , як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К", зокрема, ініціювати скликання чергових та/або позачергових загальних зборів учасників товариства, приймати участь в них та голосувати (приймати рішення самостійно) з питань прийняття будь-яких рішень стосовно діяльності товариства. Вказана довіреність посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., зареєстрована в реєстрі за № 2175.

Також матеріали справи містять довіреність від 16.09.2020 на уповноваження Стеренчука Романа Петровича представляти інтереси ОСОБА_3 , як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К", зокрема, брати участь від її імені в загальних зборах учасників товариства з правом голосування з будь-яких питань на його розсуд. Вказана довіреність посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., зареєстрована в реєстрі за № 2142.

Отже, протокол № 21/09 від 21.09.2020 загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" підписаний уповноваженими представниками учасників ТОВ "МТМ-К", а саме: ОСОБА_4 - головою загальних зборів учасників, та Стеренчуком Р.П. - представником ОСОБА_3 , справжність підпису яких засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О. 21.09.2020 у м. Києві.

Вищенаведеним спростовуються твердження позивача про те, що складання та підписання протоколу № 21/09 від 21.09.2020 здійснено особами, які не мали на це повноважень.

Водночас, враховуючи наведене в сукупності, колегія суддів зазначає, що встановлення наявності повноважень на підписання протоколу № 21/09 від 21.09.2020 загальних зборів учасників ТОВ "МТМ-К" саме по собі не спростовує встановлених судом обставин щодо недотримання учасником товариства, який ініціював скликання Загальних зборів ТОВ "МТМ-К", під час їх скликання дотримання вимог ч. 5 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та щодо проведення 21.09.2020 загальних зборів не за місцезнаходженням товариства, що є порушенням ч. 7 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", що призвело до неможливості учасника ТОВ "МТМ-К" - ОСОБА_2 взяти участь у загальних зборах.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Під час розгляду корпоративних спорів за позовами учасників (акціонерів) господарського товариства про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів. (Правова позиція також викладена у постанові від 19.06.2019 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №916/2005/18, від 16.10.2019 у справі № 909/556/18).

За результатом розгляду спору судом встановлено, що при проведенні загальних зборів 21.09.2020 було порушено, як процедуру їх скликання так і їх проведення, що є порушенням корпоративних прав та законних інтересів позивача, та є підставою для визнання їх недійсними у повному обсязі.

Таким чином, на переконання колегії суддів, вимога про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "МТМ-К", оформлених протоколом № 21/09 від 21.09.2020 правомірно задоволена судом.

Аргументи скаржника про те, що судове рішення у даній справі прийнято з формальних підстав, без встановлення факту порушення прав позивача оскаржуваним рішенням позачергових зборів та всупереч правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 16.10.2019 у справі №909/556/18, від 16.10.2019 у справі №912/430/19, від 26.05.2020 у справі №912/969/19, від 09.10.2019 у справі №916/2460/18, колегія суддів також відхиляє.

Вирішуючи питання про недійсність рішень загальних зборів суд, з урахуванням завдання господарського судочинства має оцінити, наскільки ці порушення впливають (порушують) на законні права учасника, а також, чи може в такому випадку бути ефективним та виправданим захист його прав, виходячи з розумного співвідношення між пропорційністю втручання в права інших учасників та діяльність самого товариства.

У даному випадку за результатами розгляду спору судом встановлено, що при скликанні оскаржуваних зборів учасників допущено порушення встановленого законом порядку їх скликання за ініціативою учасника товариства та проведення, що суперечить ч. 5 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", а також порушення щодо проведення 21.09.2020 загальних зборів, зокрема не за місцезнаходженням товариства, що суперечить ч. 7 ст. 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", та призвело до позбавлення учасника ТОВ "МТМ-К" - ОСОБА_2 можливості взяти участь у загальних зборах. Зазначене є порушенням корпоративних прав учасника товариства, що визначені ст. 5, 7, 29, 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю". Порушення встановлені судом є суттєвими.

Суд зазначає, що право на проведення зборів за вимогою учасника не є безумовним. Воно виникає при наявності відмови виконавчого органу у скликанні зборів, або його бездіяльності з цього питання. (Стаття 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", ч.4 ст. 97 ЦК України). У даному випадку порушення цих вимог свідчить про незаконність проведення зборів.

В той же час, матеріали справи свідчать про те, що позивач не ухилявся від участі у зборах, а навпаки вчиняв активні дії щодо реалізації своїх корпоративних прав, однак був позбавлений такої можливості.

Враховуючи принципи розумного співвідношення між правами позивача (який володіє 25 % статутного капіталу) та пропорційного втручання в права інших учасників і діяльності товариства, колегія суддів вважає, що порушення корпоративних прав позивача є значиними і підлягають відновленню у визначений ним спосіб.

Позивачеві не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників (членів) рішень, оскільки вплив учасника (члена) на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Посилання скаржника на вищеозначені постанови Верховного Суду є неприйнятними з огляду на те, що такі постанови прийнято судом касаційної інстанції з огляду на іншу фактично-доказову базу у відповідних справах, тобто хоча й за подібного правового регулювання, але за інших обставин, встановлених у зазначених справах, і за інших поданих сторонами й оцінених судами доказів, у залежності від яких (обставин і доказів) прийнято відповідні судові рішення. До того ж, у вказаних скаржником справах судом касаційної інстанції не викладався правовий висновок щодо застосування ст. ст. 29, 33 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

Інших доводів та доказів, які б слугували підставою для скасування оскарженого рішення скаржником не наведено. Саме лише прагнення скаржника ще раз розглянути та оцінити ті самі обставини справи і докази в ній не є достатньою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Суд зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

З приводу висвітлення всіх доводів відповідача суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що за змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України", no. 4241/03 від 28.10.2010 Суд повторює, що, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відтак, усі інші доводи та міркування скаржника, окрім зазначених у мотивувальній частині постанови, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду першої інстанції та суперечать дійсним обставинам справи і положенням чинного законодавства.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Нормою ст. 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, доводи апеляційного оскарження є необґрунтованими, підстав для зміни чи скасування оскарженого рішення у даній справі колегія суддів не вбачає.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Судові витрати.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та, у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладаються на скаржника.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області 09.03.2021 у справі №911/2988/20 залишити без змін.

3. Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови суду складено та підписано - 18.08.2021.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді О.О. Євсіков

О.В. Попікова