РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2021Справа № 910/261/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Філон І.М., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ"

про стягнення штрафних санкцій та повернення суми невикористаної попередньої оплати (авансу) у загальному розмірі 2 966 898,69 грн.

Представники:

від прокуратури: Мунтяну Ю.І.;

від позивача: Матвіюк М.А.

від відповідача: Пономаренко К.П.;

ВСТАНОВИВ:

Військова прокуратура Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (далі - позивач 1) та Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління (далі - позивач 2) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ" (далі - відповідач) про стягнення штрафних санкцій за договором підряду у розмірі 1 916 298, 50 грн та невикористаної попередньої оплати (авансу) за договором підряду у розмірі 1 050 600, 19 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між Східним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням (як замовником) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" (як генпідрядником) був укладений договір підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018. Станом на 07.11.2019 генпідрядником не виконано зобов`язання відповідно до умов договору щодо завершення виконання робіт, у зв`язку із чим відповідач має сплатити штрафні санкції та повернути суму невикористаної попередньої оплати (авансу).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2020 позовну заяву Військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

12.02.2020, 14.02.2020, 18.02.2020 до Господарського суду міста Києва надійшли заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданими до неї документами, додаткова заява та клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2020 (суддя Демидов В.О.) позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 19.03.2020.

17.03.2020 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив ТОВ "Капітал Інвест Строй" на позовну заяву, у якому відповідач просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що зазначені у позовній заяві суми невиконаних робіт є завищеними, адже включають в себе роботи, які фактично виконані генпідрядником. В умовах договору підряду не передбачено обов`язків щодо надання генпідрядником звітів про використання коштів попередньої оплати (авансу), не встановлено жодних вимог щодо форми та змісту таких звітів, а тому позовна вимога щодо повернення коштів попередньої оплати (авансу) також не підлягає задоволенню.

Також, 17.03.2020 відповідач подав до суду клопотання, в якому у зв`язку з запровадженням на території України карантину, просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату.

17.03.2020 позивач-2 через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання, в якому у зв`язку з запровадженням карантину у м. Дніпрі та м. Києві, що ускладнює прибуття представника в судове засідання, просить суд проводити судове засідання, призначене на 19.03.2020 на стадії підготовчого провадження, без участі представника позивача-2.

26.03.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач-2 подав відповідь на відзив, в якій, зокрема зазначає про порушення генпідрядником зобов`язання щодо виконання робіт в терміни, встановлені договором, а тому залишки невиконаних робіт та їх вартість визначені шляхом проведення розрахунків за кожним етапом окремо, а також відповідачем не виконано зобов`язань за договором підряду щодо звітування про використання попередньої оплати (авансу).

06.04.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Міністерства оборони України надійшла відповідь на відзив, у якій позивач-1 зазначає про порушення генпідрядником визначених договором строків виконання робіт, що є підставою для нарахування штрафних санкцій.

06.04.2020 Військовий прокурор Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України через відділ автоматизованого документообігу суду подав відповідь на відзив, у якій зазначає, що невиконання генпідрядником своїх обов`язків за договором порушує інтереси держави в оборонній сфері та завдає прямої матеріальної шкоди у вигляді сплаченого авансу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.04.2020 у зв`язку із установленням в Україні карантину у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 № 215, від 20.03.2020 №242, від 25.03.2020 №239, від 29.03.2020 №241, від 02.04.2020 №255), судове засідання у справі № 910/261/20 призначено на 21.05.2020.

18.05.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання, в якому у зв`язку з запровадженням на території України карантину, просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату.

19.05.2020 до суду надійшло клопотання позивача-2 (надіслане на електронну пошту суду), в якому у зв`язку з запровадженням карантину у м. Дніпрі та м. Києві, позивач-2 просить суд проводити підготовче засідання, призначене на 21.05.2020 без участі представника позивача-2.

У судовому засіданні 21.05.2020 відкладено розгляд справи на 18.06.2020.

15.06.2020 позивач-2 через відділ автоматизованого документообігу суду подав клопотання, в якому просить суд проводити судове засідання, призначене на 18.06.2020 на стадії підготовчого провадження, без участі представника позивача-2.

17.06.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав клопотання, в якому у зв`язку з запровадженням на території України карантину, просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.07.2020.

13.07.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів програми Microsoft Teams.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.07.2020 у задоволенні клопотання Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відмовлено.

У судовому засіданні 16.07.2020 відповідач подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Також, у судовому засіданні 16.07.2020 відповідач подав клопотання про долучення письмових доказів до матеріалів справи, зокрема висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи від 14.07.2020 № 14/113СЕ-20.

У судовому засіданні16.07.2020 відкладено розгляд справи на 30.07.2020.

20.07.2020 через відділ автоматизованого документообігу суду від Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2020 клопотання позивача Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління про участь у судовому засіданні у режимі відеоконфенренції - задоволено. Проведення судового засідання з розгляду справи призначено на 30.07.2020 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення Microsoft Teams.

30.07.2020 до суду надійшли заперечення Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та на клопотання про долучення письмових доказів (надіслані на електронну пошту суду).

Також, 30.07.2020 до суду надійшли заперечення Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління на клопотання позивача про залишення позовної заяви без розгляду та на клопотання про долучення письмових доказів (надіслані на електронну пошту суду).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 (суддя Демидов В.О.) позов Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління до Товариства з обмеженою відповідальністю "КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ" про стягнення штрафних санкцій та повернення суми невикористаної попередньої оплати (авансу) у загальному розмірі 2 966 898,69 грн - залишено без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2020 ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.07.2020 у справі № 910/261/20 скасовано. Справу №910/261/20 передано на розгляд Господарського суду міста Києва.

11.01.2021 матеріали справи № 910/261/20 надійшли до Господарського суду міста Києва.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду міста Києва від 11.01.2021 № 05-23/73/21 у зв`язку з відпусткою судді Демидова В.О., проведено повторний автоматичний розподіл справи, за результатами якого справу № 910/261/20 передано на розгляд судді Щербакова С.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.01.2021 (суддя Щербаков С.О.) прийнято справу № 910/261/20 до провадження. Підготовче засідання призначено на 11.02.2021.

28.01.2021 від Військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (надіслане на електронну пошту суду).

03.02.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду надійшла ухвала Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.02.2021 у справі № 910/261/20, відповідно до якої відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2020 у справі № 910/261/20. Призначено розгляд касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" на 25 лютого 2021 року. Витребувано з Господарського суду міста Києва та/або Північного апеляційного господарського суду справу № 910/261/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.02.2021 відмовлено Військовому прокурору Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні у справі № 910/261/20, у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.02.2021 зупинено провадження у справі № 910/261/20 до повернення матеріалів справи № 910/261/20 до Господарського суду міста Києва. Матеріали справи № 910/261/20 направлено до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Постановою Верховного Суду від 25.02.2021 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" залишено без задоволення. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2020 у справі № 910/261/20 залишено без змін.

03.03.2021 матеріли справи № 910/261/20 надійшли до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 поновлено провадження у справі № 910/261/20. Підготовче засідання у справі № 910/261/20 призначено на 01.04.2021.

01.04.2021 до суду надійшло клопотання Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері (надіслане на електронну пошту суду), в якому заявник просить суд замінити учасника процесу Військову прокуратуру Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України на правонаступника Дніпровську спеціалізовану прокуратуру у військовій та оборонній сфері та відкласти розгляд справи на іншу дату, а також просить постановити ухвалу про участь Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері у наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судовому засіданні 01.04.2021 розгляд справи відкладено на 29.04.2021.

06.04.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач-1 подав клопотання, в якому повідомляє про припинення юридичної особи Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління в результаті її реорганізації та про те, що Міністерство оборони України є його правонаступником.

20.04.2021 до суду надійшло клопотання Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері (надіслане на електронну пошту суду) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

26.04.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав додаткові пояснення, в яких, зокрема зазначає, що відсутність погодження між замовником та генпідрядником вартості робіт за кожним окремим етапом виключає можливість нарахування та стягнення штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт за кожним етапом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.2021 клопотання Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері подане в порядку ст. 52 ГПК України про заміну учасника справи правонаступником - задоволено. Замінено Військову прокуратуру Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України у справі № 910/261/20 на її правонаступника - Дніпровську спеціалізовану прокуратуру у військовій та оборонній сфері. Підготовче засідання відкладено на 03.06.2021.

Крім того, судом встановлено, що 27.01.2021 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис № про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління, ідентифікаційний код - 26614946.

При цьому, у розділі «відомості щодо юридичних осіб - правонаступників» вказано Міністерство оборони України.

Таким чином, Міністерство оборони України (позивач-1) є правонаступником припиненої юридичної особи - Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління (позивач-2), в той же час суд зазначає, що Міністерство оборони України вже є стороною у даній справі - позивачем-1, тож відсутні підстави для залучення такої особи у участі у справі шляхом винесення окремого процесуального документа.

За таких обставин, з урахуванням викладеного вище, суд здійснює подальший розгляд даної справи виходячи з наступного суб`єктного складу сторін, а саме: Дніпровська спеціалізована прокуратура у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (позивач), Товариство з обмеженою відповідальністю "КАПІТАЛ ІНВЕСТ СТРОЙ" (відповідач).

20.05.2021 від Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (надіслане на електронну пошту суду).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 відмовлено Дніпровській спеціалізованій прокуратурі у військовій та оборонній сфері у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні у справі № 910/261/20, у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі № 910/261/20 призначити на 01.07.2021.

25.06.2021 від Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (надіслане на електронну пошту суду).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 відмовлено Дніпровській спеціалізованій прокуратурі у військовій та оборонній сфері у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні у справі № 910/261/20, у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У судовому засіданні 01.07.2021 оголошено перерву до 05.08.2021.

У цьому судовому засіданні представники прокуратури та позивача підтримали заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 05.08.2021 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

13.07.2018 між Східним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням, правонаступником якого є Міністерство оборони України (далі - замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» (далі - генпідрядник) укладено договір підряду № 206/2018/206, відповідно до умов якого замовник доручає, а генпідрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов Договору виконання робіт із будівництва об`єкта «Будівництво будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, ОК «Схід», смт. Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко №2» (код 45210000-2 - будівництво будівель відповідно до ДК 021:2015), що виконується за рахунок коштів державного бюджету України.

Відповідно до п. 1.2 договору, генпідрядник зобов`язується у строк, що не перевищує 210 календарних днів з дати укладення договору, виконати роботи з будівництва об`єкту та передати їх замовнику, а замовник - прийняти і оплатити виконані роботи.

Згідно з п. 1.3 договору, кількісні характеристики виконуваних робіт викладено у додатку №1 до цього договору.

Відповідно до п. 3.1 договору, договірна ціна становить 14 643 146, 00 грн., у тому числі ПДВ - 2 440 524, 33 грн.

За умовами п. 4.1.1 договору, розрахунки за виконані роботи по об`єкту проводяться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3.

Після виконання генпідрядником робіт по об`єкту (повністю або частково) та надання замовнику документів, зазначених у п.п. 4.1.1 договору, замовник встановленим порядком приймає ці роботи, якщо вони повністю відповідають визначеним умовами договору щодо якості та об`єму, в іншому випадку акти повертаються генпідряднику для усунення зауважень та коригування (п. 4.1.2 договору).

Пунктом п. 4.1.3 договору передбачено, що документи про виконані роботи та їх вартість складаються і підписуються генпідрядником та передаються замовнику, який зобов`язаний протягом 3-х календарних днів після отримання цих документів приступити до їх перевірки та приймання виконаних робіт.

У п. 4.1.4 договору зазначено, що замовник може надавати генпідряднику попередню оплату (аванс) на виконання робіт по об`єкту, відповідно до постанови КМУ від 23.04.2014 №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» та Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764 за таких умовах:

а) аванс надається генпідряднику за наявності рішення головного розпорядника коштів замовника;

б) аванс надається на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів;

в) розмір попередньої оплати не може перевищувати 30% вартості річного обсягу робіт;

г) генпідрядник зобов`язується використати одержану попередню оплату протягом 3-х місяців після одержання попередньої оплати. По закінченні зазначеного терміну невикористані суми попередньої оплати повертаються замовнику;

д) для отримання попередньої оплати генпідрядник повинен письмово звернутися до замовника та узгодити з ним перелік витрат, на які передбачено використати отримані кошті.

Відповідно до п. 5.1 договору, термін виконання робіт по об`єкту - не пізніше ніж через 210 календарних днів з дати укладення договору, а саме до 30.10.2018, у тому числі з етапами:

1 етап: не пізніше ніж через 45 календарних днів з дати укладення договору підряду, а саме до 30.07.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: земляні роботи, улаштування фундаменту, улаштування монолітного поясу по фундаментам, улаштування вводів інженерних мереж, розведення мереж каналізації та водопостачання нижче відм. 0, улаштування підлоги по грунту до відм. 0;

2 етап: не пізніше ніж через 80 календарних днів з дати укладення договору підряду, а саме до 05.08.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 1-го поверху з перемичками, улаштування монолітного поясу по стінам 1-го поверху, монтаж плит перекриття 1-го поверху з монолітними ділянками;

3 етап: не пізніше ніж через 120 календарних днів з дати укладення договору підряду, а саме до 07.09.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 2-го поверху з перемичками, улаштування монолітного поясу по стінам 2-го поверху, монтаж плит перекриття 2-го поверху з монолітними ділянками, монтаж вікон 1-го поверху, прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му поверсі, прокладка внутрішніх мереж тепло, водопостачання та каналізації на 1-му поверсі, улаштування внутрішніх стін (перегородок) 1-го поверху, улаштування бетонної стяжки підлоги 1-го поверху, монтаж сходів між 1 та 2 поверхом;

4 етап: не пізніше ніж через 160 календарних днів з дати укладення договору підряду, а саме до 02.10.2018 - повинні бути завершені наступні роботи: улаштування стін цегляних горища, улаштування покрівлі, монтаж вікон 2-го поверху та горища, прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 2-му поверсі, прокладка внутрішніх мереж водопостачання та каналізації на 2-му поверсі, внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 1-го поверху, монтаж профілів підвісних стель 1-го поверху, улаштування внутрішніх стін (перегородок) 2-го поверху, улаштування бетонної стяжки підлоги 2-го поверху, улаштування зовнішніх сходів;

5 етап: не пізніше ніж через 200 календарних днів з дати укладення договору підряду, а саме до 26.10.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 2-го поверху, монтаж профілів підвісних стель 2-го поверху, утеплення та оздоблення фасаду, улаштування зливової системи, встановлення внутрішніх дверей, внутрішні оздоблювальні роботи (монтаж стельового гіпсокартону, штукатурка стін та стель, улаштування підлоги, монтаж армстронгу, поклейка шпалер, фарбування та покриття лаком, тощо), встановлення сантехнічних приладів, улаштування світильників та електрофурнітури, благоустрій території, інші будівельні роботи згідно з проектом;

6 етап: не пізніше ніж через 210 календарних днів з дати укладення договору, а саме до 30.10.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: під`єднання будівлі до зовнішніх інженерних мереж електро, водопостачання та каналізації, наведення порядку на об`єкті та прилеглій території (вивіз усього будівельного сміття, очищення конструкцій об`єкту від бруду та пилу, тощо), підготовка будівлі до передачі в експлуатацію замовнику (передача виконавчої, технічної та іншої документації на об`єкт, будівельні матеріали та конструкції, що використовувались при його будівництві), усунення недоліків, виявлених замовником при прийнятті об`єкта.

З урахуванням зазначених етапів робіт та граничних строків їх виконання генпідрядником розробляється календарний графік виконання робіт (додаток №3), який погоджується замовником та є невід`ємною частиною договору.

У п. 5.1.3 договору зазначено, що генпідрядник зобов`язаний, зокрема завершити виконання робіт та передати об`єкт замовнику відповідно до умов договору не пізніше ніж через 210 календарних днів з дати укладення договору, з виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі надати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3.

Згідно з п. 5.1.5 договору, зміна строків виконання робіт та передачі об`єкту замовнику здійснюється шляхом підписання сторонами відповідної додаткової угоди до договору (з обґрунтуванням обставин, що його спричинили).

Відповідно до п. 5.1.6 договору, обставинами, які надають генпідряднику право вимагати від замовника зміни строків виконання робіт, введення в експлуатацію закінченого об`єкту є обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) та обставини, за які відповідає замовник (незабезпечення об`єкту затвердженою проектною чи дозвільною документацією, несвоєчасне виконання змовником зобов`язань за договором, внесення змін до проектно-кошторисної документації). При цьому генпідрядник зобов`язаний письмово повідомити замовника про наявність відповідних обставин протягом 3-х календарних днів з дати їх настання.

Пунктом п. 6.1 договору визначені обов`язки замовника, зокрема, замовник зобов`язаний протягом 5-ти календарних днів після підписання сторонами договору передати генпідряднику з оформленням відповідного акту приймання-передачі будівельний майданчик для виконання робіт по об`єкту та проектну документацію на об`єкт; своєчасно, відповідно до умов договору, здійснювати фінансування об`єкта.

Відповідно до п. 6.2.1. договору, замовник має право достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши генпідрядника (цінний лист з описом вкладення) за 10 календарних днів до дати розірвання у разі, якщо генпідрядник більш ніж на 20 календарних днів порушив строк завершення виконання робіт будь-якого етапу, визначеного у п. 5.1.1 договору.

Згідно з п. 6.2.6 договору, замовник має право за умови несвоєчасного чи неякісного виконання генпідрядником зобов`язань за договором вимагати від нього сплати визначених умовами договору штрафних санкцій, відшкодування заподіяних збитків, а також повернення отриманих від замовника на виконання таких обов`язків коштів.

За умовами п. 6.3.5 договору, генпідрядник зобов`язаний у разі невиконання своїх зобов`язань за договором сплатити замовнику визначені умовами договору штрафні санкції, а також повернути замовнику відповідну частку сплачених останнім за умовами договору коштів.

Відповідно до п. 7.4 договору, за порушення строків виконання робіт по будь-якому з етапів, визначених п. 5.1 договору, з генпідрядника стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості таких робіт.

Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.12.2018, а в частині своїх зобов`язань та розрахунків - до їх повного виконання сторонами (п. 10.1. договору).

Відповідно до п. 11.3 договору, будь-які зміни до умов договору оформлюються шляхом укладення сторонами відповідних додаткових угод.

Додатком №1 до договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 сторони погодили договірну ціну, додатком №2 - локальні кошториси, додатком №3 - календарний графік виконання робіт, додатком №4 - вимоги до оздоблювальних робіт, додатком №5 - графік фінансування робіт .

Додатковою угодою №3 від 23.05.2019 до договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 сторони погодили, що генпідрядник зобов`язується у строк по 30.09.2019, без врахування технологічної перерви, пов`язаної з відсутністю кошторисних призначень та фінансування замовника або з причини невідповідності погодних умов технології виконання робіт та інше, виконати роботи з будівництва об`єкту та передати їх замовнику, а замовник - прийняти і оплатити виконані роботи.

Вказаною додатковою угодою сторони дійшли згоди викласти п. 5.1 договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 у новій редакції, а саме: «Термін завершення виконання робіт по об`єкту з урахуванням граничних строків виконання нижченаведених етапів визначається Календарним графіком виконання робіт, який розробляється генпідрядником, погоджується замовником та є невід`ємною частиною цього договору, становить - по 30.09.2019.

Терміни завершення виконання етапів:

1 етап: по 26.08.2018 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: земляні роботи, улаштування фундаменту, улаштування монолітного поясу по фундаментам;

2 етап: по 30.06.2019 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 1-го поверху з перемичками, монтаж лотків з приямками, улаштування вводів інженерних мереж, розведення мереж каналізації та водопостачання нижче відм. 0, улаштування підлоги по грунту до відм. 0, улаштування монолітного поясу по стінам 1-го поверху, монтаж плит перекриття 1-го поверху з монолітними ділянками;

3 етап: по 05.08.2019 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: улаштування стін цегляних 2-го поверху з перемичками, улаштування монолітного поясу по стінам 2-го поверху, монтаж плит перекриття 2-го поверху з монолітними ділянками, монтаж вікон 1-го поверху, прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му поверсі, прокладка внутрішніх мереж тепло, водопостачання та каналізації на 1-му поверсі, улаштування внутрішніх стін (перегородок) 1-го поверху, улаштування бетонної стяжки підлоги 1-го поверху, монтаж сходів між 1 та 2 поверхом;

4 етап: по 18.09.2019 - повинні бути завершені наступні роботи: улаштування стін цегляних горища, улаштування покрівлі, монтаж вікон 2-го поверху та горища, прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 2-му поверсі, прокладка внутрішніх мереж водопостачання та каналізації на 2-му поверсі, внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 1-го поверху, монтаж профілів підвісних стель 1-го поверху, улаштування внутрішніх стін (перегородок) 2-го поверху, улаштування бетонної стяжки підлоги 2-го поверху, улаштування зовнішніх сходів;

5 етап: по 28.09.2019 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 2-го поверху, монтаж профілів підвісних стель 2-го поверху, утеплення та оздоблення фасаду, улаштування зливової системи, встановлення внутрішніх дверей, внутрішні оздоблювальні роботи (монтаж стельового гіпсокартону, штукатурка стін та стель, улаштування підлоги, монтаж армстронгу, поклейка шпалер, фарбування та покриття лаком, тощо), встановлення сантехнічних приладів, улаштування світильників та електрофурнітури, благоустрій території, інші будівельні роботи згідно з проектом;

6 етап: по 30.09.2019 - повинні бути завершені наступні будівельні роботи: під`єднання будівлі до зовнішніх інженерних мереж електро, водопостачання та каналізації, наведення порядку на об`єкті та прилеглій території (вивіз усього будівельного сміття, очищення конструкцій об`єкту від бруду та пилу, тощо), підготовка будівлі до передачі в експлуатацію замовнику (передача виконавчої, технічної та іншої документації на об`єкт, будівельні матеріали та конструкції, що використовувались при його будівництві), усунення недоліків, виявлених замовником при прийнятті об`єкта.

З урахуванням зазначених етапів робіт та граничних строків їх виконання генпідрядником розробляється календарний графік виконання робіт, який погоджується замовником та є невід`ємною частиною договору.

Також, сторони дійшли згоди викласти п. 5.1.3. договору № 206/2018/206 від 13.07.2018 в наступній редакції: «Генпідрядник зобов`язаний завершити виконання робіт та передати об`єкт замовнику відповідно до умов договору не пізніше ніж 30.09.2019, з виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі надати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3».

Крім того, додатковою угодою №9 від 23.05.2019 сторони затвердили в новій редакції договірну ціну (додаток №1 та додаток №2), Календарний графік виконання робіт (додаток №3), графік фінансування робіт (додаток №4).

Обґрунтовуючи свої вимоги, прокурор вказує, що відповідач неналежним чином виконав свої зобов`язання за договором підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018, не завершив виконання робіт у встановлений договором строк, у зв`язку з чим вказаний договір було розірвано в односторонньому порядку за ініціативою замовника (Східного територіального квартирно-експлуатаційного управління).

Прокурор також зазначає, що на виконання умов вказаного договору відповідачем було отримано аванс у розмірі 1 200 000, ,00 грн, з якого відповідачем використано 149 399, 81 грн, у зв`язку з чим прокурор просить суд стягнути з відповідача залишок невикористаного авансу у сумі 1 050 600, 19 грн, а також штрафні санкції, нараховані за прострочення виконання кожного з етапів робіт, у загальному розмірі 1 916 298, 50 грн., з яких: 1 199 830, 65 грн - пеня, 716 467, 85 грн - штраф.

В свою чергу, заперечуючи проти задоволення позову, відповідач вказує на те, що умовами договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 не визначено вартості (ціни) кожного етапу робіт, які повинні були бути виконані відповідачем, з огляду на що розрахунки штрафних санкцій за прострочення виконання кожного з етапів робіт є необгрунтованими. Крім того, відповідач заперечує щодо обсягів невиконаних ним робіт, які вказуються позивачем у розрахунках та згідно з якими нараховуються штрафні санкції.

Також, відповідач заперечує щодо стягнення з нього попередньої оплати (авансу), посилаючись на те, що договір підряду є розірваним та, відповідно до ст. 653 Цивільного кодексу України, сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконано ними за зобов`язаннями до моменту розірвання договору.

Крім того, відповідач не погоджується з твердженнями про невикористання ним авансу та зазначає, що порушення строків виконання робіт є результатом виключно недобросовісної поведінки замовника, яка полягала в ухиленні від забезпечення генпідрядника умовами для своєчасного виконання робіт.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 1 ст. 638 Цивільного кодексу України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 317 Господарського кодексу України будівництво об`єктів виробничого та іншого призначення, підготовка будівельних ділянок, роботи з обладнання будівель, роботи з завершення будівництва, прикладні та експериментальні дослідження і розробки тощо, які виконуються суб`єктами господарювання для інших суб`єктів або на їх замовлення, здійснюються на умовах підряду.

Для здійснення робіт, зазначених у частині першій цієї статті, можуть укладатися договори підряду: на капітальне будівництво (в тому числі субпідряду); на виконання проектних і досліджувальних робіт; на виконання геологічних, геодезичних та інших робіт, необхідних для капітального будівництва; інші договори. Загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду, якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч. 2 ст. 317 Господарського кодексу України).

Згідно ч. 3 ст. 317 Господарського кодексу України, господарські відносини у сфері матеріально-технічного забезпечення капітального будівництва регулюються відповідними договорами підряду, якщо інше не передбачено законодавством або договором сторін. За згодою сторін будівельні поставки можуть здійснюватися на основі договорів поставки.

Відповідно до ч. 1 ст. 318 Господарського кодексу України, за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов`язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об`єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об`єкти і оплатити їх.

Частиною 2 ст. 318 Господарського кодексу України визначено, що договір підряду відповідно до цієї статті укладається на будівництво, розширення, реконструкцію та перепрофілювання об`єктів; будівництво об`єктів з покладенням повністю або частково на підрядника виконання робіт з проектування, поставки обладнання, пусконалагоджувальних та інших робіт; виконання окремих комплексів будівельних, монтажних, спеціальних, проектно-конструкторських та інших робіт, пов`язаних з будівництвом об`єктів.

Відповідно до ч. 5 ст. 318 Господарського кодексу України договір підряду на капітальне будівництво повинен передбачати: найменування сторін; місце і дату укладення; предмет договору (найменування об`єкта, обсяги і види робіт, передбачених проектом); строки початку і завершення будівництва, виконання робіт; права і обов`язки сторін; вартість і порядок фінансування будівництва об`єкта (робіт); порядок матеріально-технічного, проектного та іншого забезпечення будівництва; режим контролю якості робіт і матеріалів замовником; порядок прийняття об`єкта (робіт); порядок розрахунків за виконані роботи, умови про дефекти і гарантійні строки; страхування ризиків, фінансові гарантії; відповідальність сторін (відшкодування збитків); урегулювання спорів, підстави та умови зміни і розірвання договору.

Згідно з ч. 1 ст. 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 Господарського кодексу України, договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.

Згідно з п. 2 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 27.12.2001 №1764, капітальне будівництво - процес створення нових, а також розширення, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, об`єктів виробничого і невиробничого призначення, пускових комплексів (з урахуванням проектних робіт, проведення торгів (тендерів) у будівництві, консервації, розконсервації об`єктів, утримання дирекцій підприємств, що будуються, а також придбання технологічного обладнання, що не входить до кошторису об`єктів).

Відповідно до ч. 1 ст. 321 Господарського кодексу України у договорі підряду на капітальне будівництво сторони визначають вартість робіт (ціну договору) або спосіб її визначення.

Вартість робіт за договором підряду (компенсація витрат підрядника та належна йому винагорода) може визначатися складанням приблизного або твердого кошторису. Кошторис вважається твердим, якщо договором не передбачено інше. Зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за погодженням сторін (ч. 2 ст. 321 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судом встановлено, що додатковою угодою №9 від 23.05.2019 до договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 сторони погодили, що генпідрядник зобов`язується у строк по 30.09.2019, без врахування технологічної перерви, пов`язаної з відсутністю кошторисних призначень та фінансування замовника або з причини невідповідності погодних умов технології виконання робіт та інше, виконати роботи з будівництва об`єкту та передати їх замовнику, а замовник - прийняти і оплатити виконані роботи.

Вказаною додатковою угодою сторони також дійшли згоди викласти п. 5.1 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 у новій редакції, а саме термін завершення виконання робіт по об`єкту з урахуванням граничних строків виконання нижченаведених етапів визначається Календарним графіком виконання робіт, який розробляється генпідрядником, погоджується замовником та є невід`ємною частиною цього договору, становить - по 30.09.2019.

Терміни завершення виконання етапів: 1 етап - по 31.08.2018; 2 етап - по 30.06.2019; 3 етап - по 15.08.2019; 4 етап - по 31.08.2019; 5 етап - по 28.09.2019 та 6 етап - по 30.09.2019.

З урахуванням зазначених етапів робіт та граничних строків їх виконання генпідрядником розробляється календарний графік виконання робіт, який погоджується замовником та є невід`ємною частиною договору.

У п. 5.1.3 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 в редакції додаткової угоди №9 від 23.05.2019 сторони погодили, що генпідрядник зобов`язаний завершити виконання робіт та передати об`єкт замовнику відповідно до умов договору не пізніше ніж 30.09.2019, з виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі надати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт на витрат за формою КБ-3.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів виконання відповідачем всього обсягу робіт, обумовленого договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, у строки, встановлені договором, зокрема у кінцевий строк - до 30.09.2019 включно, як і не містять доказів виконання відповідачем окремих етапів робіт у строки, встановлені договором підряду.

При цьому, вказані обставини щодо невиконання робіт у строки, встановлені договором не заперечуються відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Водночас, відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що прострочення виконання робіт сталось з вини замовника.

Так, за твердженням відповідача, замовник ухилявся від забезпечення відповідача умовами для своєчасного виконання робіт.

Проте, суд не погоджується з такими твердженнями відповідача, з огляду на наступне.

Так, проектно-кошторисна документація на будівництво будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, смт Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко №2, була розроблена відповідно до чинного законодавства та діючих норм, що підтверджується експертним звітом № 23.04.2018 № 541-Е-18/А.

Крім того, за актами приймання-передачі від 16.07.2018 замовником було передано, а генпідрядником прийнято всю технічну документацію до об`єкту будівництва, а саме: пояснювальна записка; архітектурні рішення, технологічні рішення; генеральний план; конструкції будівельні; опалення та вентиляція, водопровід та каналізація; електротехнічна частина; зв`язок та сигналізація, пожежна сигналізація; кошторисна документація.

Згідно з п. 5.1.5 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, зміна строків виконання робіт та передачі об`єкту замовнику здійснюється шляхом підписання сторонами відповідної додаткової угоди до договору (з обґрунтуванням обставин, що його спричинили).

Відповідно до п. 5.1.6 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 обставинами, які надають генпідряднику право вимагати від замовника зміни стоків виконання робіт, введення в експлуатацію закінченого об`єкту є обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) та обставини, за які відповідає замовник (незабезпечення об`єкту затвердженою проектною чи дозвільною документацією, несвоєчасне виконання змовником зобов`язань за договором, внесення змін до проектно-кошторисної документації). При цьому генпідрядник зобов`язаний письмово повідомити замовника про наявність відповідних обставин протягом 3-х календарних днів з дати їх настання.

Суд зазначає, що строк виконання робіт за договором неодноразово продовжувався сторонами, зокрема шляхом укладення додаткової угоди № 9 від 23.05.2019.

Проте, навіть після продовження строків виконання робіт відповідач так і не виконав їх у встановлений додатковою угодою №9 строк, у зв`язку з чим суд вважає необґрунтованими та недоведеними твердження відповідача стосовно того, що він був позбавлений можливості вчасно виконати роботи саме у зв`язку з неналежним виконанням позивачем своїх зобов`язань за договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018.

Відповідно до ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно ч. 2 ст. 320 Господарського кодексу України, у разі якщо підрядник не береться своєчасно за виконання договору або виконує роботу настільки повільно, що закінчення її до строку стає явно неможливим, замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до п. 6.2.1 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 замовник має право достроково розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши генпідрядника (цінний лист з описом вкладення) за 10 календарних днів до дати розірвання у разі, якщо генпідрядник більш ніж на 20 календарних днів порушив строк завершення виконання робіт будь-якого етапу, визначеного у п. 5.1.1 договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч. 3 ст. 651 Цивільного кодексу України у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Повідомленням (вих. №516/Ю/4712 від 28.10.2019) про розірвання договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 замовник (Східне територіальне квартирно-експлуатаційне управління), посилаючись на умови договору, повідомив генпідрядника (Товариство з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй») про розірвання вказаного договору з 07.11.2019 та вимагав повернути невикористаний аванс у сумі 1 050 600, 19 грн, а також сплатити штрафні санкції.

Згідно з п. 11.9 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, договір вважається розірваним в односторонньому порядку через 10 днів з моменту відправлення замовником на адресу генпідрядника повідомлення, зазначеного у п. 6.2.1 договору.

Як вбачається з опису вкладення у цінний лист, фіскального чеку та накладної 426, вказане повідомлення про розірвання договору було відправлене на адресу відповідача 28.10.2019.

Таким чином, враховуючи що умовами договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 передбачено право замовника в односторонньому порядку розірвати вказаний договір підряду у зв`язку з простроченням виконання відповідачем робіт більш ніж на 20 календарних днів, та приймаючи до уваги, що станом на дату повідомлення (28.10.2019) відповідачем було прострочено виконання робіт більше ніж на 20 календарних днів, суд дійшов висновку щодо правомірності та обґрунтованості відмови позивача від договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018.

Отже, договір підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 є розірваним в односторонньому порядку з 07.11.2019.

Відповідно до ч. 5 ст. 321 Господарського кодексу України, якщо договором не передбачено попередньої оплати виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підряднику зумовлену договором ціну після остаточної здачі об`єкта будівництва, за умови, що робота виконана належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно з ч. 6 ст. 321 Господарського кодексу України підрядник має право вимагати виплати йому авансу, якщо така виплата та розмір авансу передбачені договором.

Відповідно до п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 27.12.2001 №1764, замовник перераховує підряднику аванс, якщо це передбачено договором (контрактом). Розмір авансу не може перевищувати 30 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику.

У п. 2-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» від 23.04.2014 №117 зазначено, що попередня оплата розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів за капітальними видатками та державними контрактами здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів виконавцям робіт, надавачам товарів і послуг (крім нерезидентів) на небюджетні рахунки, відкриті на їх ім`я в органах Казначейства у встановленому законодавством порядку, з подальшим використанням зазначених коштів виконавцями робіт, надавачами товарів і послуг виключно з таких рахунків на цілі, визначені договорами про закупівлю товарів, робіт і послуг.

Як погоджено сторонами у п. 4.1.4 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, замовник може надавати генпідряднику попередню оплату (аванс) на виконання робіт по об`єкту, відповідно до постанови КМУ від 23.04.2014 №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти» та Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764.

Судом встановлено, що 02.08.2019 Східне територіальне квартирно-експлуатаційне управління сплатило на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» попередню оплату за договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 у сумі 1 200 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №1427 від 02.08.2019.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач відзвітував про використаний аванс на загальну суму 149 399, 81 грн, що підтверджується рахунком на оплату №51 від 20.08.2019, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 21.08.2019 та Актом №11 приймання виконаних будівельних робіт від 21.08.2019.

При цьому, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 21.08.2019 та Акт №10 приймання виконаних будівельних робіт від 21.08.2019 погоджені замовником (підписані представником та скріплені печаткою позивача).

Таким чином, факт використання відповідачем авансу на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів підтверджується на суму 149 399, 81 грн.

При цьому, твердження відповідача стосовно того, що він взагалі не повинен був звітувати про використаний аванс, оскільки це не передбачено умовами договору не приймаються судом до уваги, з огляду на те, що матеріали справи не містять доказів використання відповідачем авансу на придбання необхідних для будівництва матеріалів та обладнання у повному обсязі, враховуючи що у матеріалах справи наявні докази використання відповідачем авансу лише на суму 149 399, 81 грн.

Будь-яких інших доказів на підтвердження використання авансу, отриманого за договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, зокрема, договорів купівлі-продажу, актів приймання-передачі, накладних, тощо, відповідачем суду не надано.

При цьому, відповідачем долучено до матеріалів справи копії актів приймання виконаних будівельних робіт № 11 за серпень 2019 року, № 12 за жовтень 2019 року, № 14 (не зазначено за який місяць), № 15 (не зазначено за який місяць), № 16 (не зазначено за який місяць), № 17 (не зазначено за який місяць) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт.

Суд зазначає, що вказані акти виконаних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт не підписані Східним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням.

Згідно з п. 4.1.1 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 розрахунки за виконані роботи по об`єкту проводяться на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3.

Після виконання генпідрядником робіт по об`єкту (повністю або частково) та надання замовнику документів, зазначених у п.п. 4.1.1 договору, замовник у встановленому порядку приймає ці роботи, якщо вони повністю відповідають визначеним умовами договору щодо якості та об`єму, в іншому випадку акти повертаються генпідряднику для усунення зауважень та коригування (п. 4.1.2 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018).

Згідно п. 4.1.3 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 документи про виконані роботи та їх вартість складаються і підписуються генпідрядником та передаються замовнику, який зобов`язаний протягом 3-х календарних днів після отримання цих документів приступити до їх перевірки та приймання виконаних робіт.

У п. 5.1.3 договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 зазначено, що генпідрядник зобов`язаний завершити виконання робіт та передати об`єкт замовнику відповідно до умов договору не пізніше ніж через 210 календарних днів з дати укладення договору, з виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі надати акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідку про вартість виконаних будівельних робіт на витрат за формою КБ-3.

Суд не приймає долучені відповідачем до матеріалів справи копії актів виконаних робіт та довідок вартості виконаних будівельних робіт у якості належних та допустимих доказів в частині суми використаного авансу, оскільки матеріали справи не містять доказів погодження їх замовником.

При цьому, як вбачається з супровідних листів, вказані акти та довідки направлялись Східному територіальному квартирно-експлуатаційному управлінню вже після вчинення останнім дій щодо розірвання договору підряду в односторонньому порядку, тобто після направлення повідомлення (вих. №516/Ю/4712 від 28.10.2019) про розірвання договору.

Таким чином, враховуючи що на виконання умов договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 відповідачу було надано аванс у сумі 1 200 000,00 грн, а наявними в матеріалах справи документами підтверджується факт використання відповідачем вказаного авансу на цілі, передбачені договором підряду, у сумі 149 399, 81 грн, то частина невикористаного відповідачем авансу становить 1 050 600, 19 грн.

Як зазначено у п. 6.2.6 договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018, замовник має право за умови несвоєчасного чи неякісного виконання генпідрядником зобов`язань за договором вимагати від нього сплати визначених умовами договору штрафних санкцій, відшкодування заподіяних збитків, а також повернення отриманих від замовника на виконання таких обов`язків коштів.

Згідно з п. 6.3.5 договору, генпідрядник зобов`язаний у разі невиконання своїх зобов`язань за договором сплатити замовнику визначені умовами договору штрафні санкції, а також повернути замовнику відповідну частку сплачених останнім за умовами договору коштів.

У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на те, що у нього відсутні підстави повертати частину невикористаного авансу, оскільки у випадку розірвання договору сторони не мають права вимагати повернення того, що було ними виконано до моменту розірвання договору.

Вказані твердження відповідача суд вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 653 Цивільного кодексу України сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як вбачається з умов договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, невикористана частина авансу в будь-якому випадку підлягає поверненню відповідачем.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Відповідно до ч. 3 ст. 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Тож, з урахуванням погоджених сторонами умов договору щодо повернення авансу, та того, що підстава, на якій відповідач отримав аванс наразі відпала, суд вважає необгрунтованими твердження відповідача про відсутність у нього обов`язку повернути позивачу невикористану суму авансу (1 050 500, 19 грн).

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права (ч. 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 3 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Так, відповідачем було долучено до матеріалів справи копію Висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи №14/110СЕ-20 від 14.07.2020, складеного експертом Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» .

Як вбачається з вказаного Висновку, на вирішення експерта були поставлені питання:

1. Чи відповідають фактично виконані будівельні роботи та використані матеріали при проведенні робіт з будівництва будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, ОК «Схід», смт. Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко № 2, відповідно до умов договору №206/2018/206 від 13.07.2018 та проекту №161/3/2017/212/161, даним, відображеним в актах виконаних робіт?

2. Чи вплинули на строки проведення робіт з будівництва будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, ОК «Схід», смт. Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко № 2, наступні обставини, якщо так - на який строк:

- систематичні порушення уповноваженим представником Замовника на здійснення технічного нагляду за будівництвом Об`єкту установлених строків для приймання виконаних робіт та підписання актів приймання виконання будівельних робіт;

- наявність в генеральному плані невірних розрахунків вертикального планування Об`єкту відносно рівня чистої підлоги, що призвело до зупинення робіт на період уточнення правильних даних у Замовника;

- невірне зазначення Замовником переліку робіт по етапам та порядку їх виконання, у зв`язку з чим порушувався технологічний процес будівництва;

- невідповідності в аксонометрії креслення каналізації та водопостачання, а саме - відсутність детального плану улаштування вводів інженерних мереж та розведення мереж каналізації, водопостачання, що не дозволяло виконати вказані роботи;

- незабезпечення Замовником будівельних майданчиків водопостачанням, за відсутності якого неможливим є проведення робіт, дотримання вимог чинного законодавства України щодо охорони праці, пожежної безпеки та техніки безпеки;

- вимушене зупинення виконання робіт у зв`язку зі зривом підвозу будівельних матеріалів внаслідок пошкодження тимчасових під`їзних шляхів, яке було допущене внаслідок дій підрядника Східного ТКЕУ щодо прокладки зовнішніх мереж водопостачання по будівельному майданчику;

- не сприяння Замовника у виконанні Генпідрядником будівельних робіт, а саме ненадання ним комплекту проектної документації на прохання Генпідрядника, у зв`язку з вилученням комплекту такої документації у Генпідрядника під час обшуків представниками військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в рамках кримінального провадження № 0000247, №0000161;

- необхідність у погодженні виконання додаткових робіт, що виникла у зв`язку з виявленими недоліками в проектно-кошторисній документації в ході будівельних робіт;

- дії щодо затягування Замовником в узгодженні виконання додаткових робіт за Об`єктом, у погодженні змін до проектної документації у зв`язку із виявленими в ній помилками (невідповідностями, неточностями, протиріччями);

- відсутність позначення в генеральному плані позначення ґрунтових вод, що призвело до затоплення котловану;

- передача Замовником некомплектної документації, а саме - ненадання проекту організації будівництва;

- наявність на будівельному майданчику лісових насаджень, вирубка яких не передбачена проектною документацією, у зв`язку з чим було витрачено додатковий час на очищення Замовником будівельного майданчика від лісових насаджень;

- неврахування Замовником у проектній документації строків, необхідних для виконання робіт, закупівлю матеріалів та організації роботи працівників, у зв`язку зі змінами в фінансуванні робіт?

За результатами проведеної експертизи експертом було складено Висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи №14/110СЕ-20 від 14.07.2020, в якому зазначено, що:

1) Фактично виконані будівельні роботи та використані матеріали при проведенні робіт з будівництва будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, ОК «Схід», смт. Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко № 2, відповідно до умов договору № 206/2018/206 від 13.07.2018 та проекту №161/3/2017/212/161, частково відповідають даним, відображеним в актах виконаних робіт.

Таким чином, підтверджуються наступні суми:

- вартість робіт, прийнятих «Замовником» складає 5460607 (п`ять мільйонів чотириста шістдесят тисяч шістсот сім) гри. 39 коп.

- вартість робіт, не прийнятих «Замовником» складає 2344805 (два мільйони триста сорок чотири тисячі вісімсот п`ять) гри. 64 коп.;

- вартість будівельних матеріалів, що знаходяться на приоб`єктному складі та будівельному майданчику складає 444 349, 02 грн.

Не підтверджується вартість робіт не прийнятих «Замовником» 407 515, 02 грн.

2) Нижченаведені фактори, а саме:

- систематичні невиконання уповноваженим представником Замовника на здійснення технічного нагляду за будівництвом Об`єкту установлених строків для приймання виконаних робіт та підписання актів приймання виконання будівельних робіт;

- наявність в генеральному плані невірних розрахунків вертикального планування Об`єкту відносно рівня чистої підлоги, що призвело до зупинення робіт на період уточнення правильних даних у Замовника;

- невірне зазначення Замовником переліку робіт по етапам та порядку їх виконання, у зв`язку з чим порушувався технологічний процес будівництва;

- невідповідності в аксонометрії креслення каналізації та водопостачання, а саме - відсутність детального плану улаштування вводів інженерних мереж та розведення мереж каналізації, водопостачання в лотка, що не дозволяло виконати вказані роботи;

- незабезпечення Замовником будівельних майданчиків водопостачанням, за відсутності якого неможливим є проведення робіт, дотримання вимог чинного законодавства України щодо охорони праці, пожежної безпеки та техніки безпеки;

- вимушене зупинення виконання робіт у зв`язку зі зривом підвозу будівельних матеріалів внаслідок пошкодження тимчасових під`їзних шляхів, яке було допущене внаслідок дій підрядника Східного ТКЕУ щодо прокладки зовнішніх мереж водопостачання по будівельному майданчику;

- не сприяння Замовника у виконанні Генпідрядником будівельних робіт, а саме ненадання ним комплекту проектної документації на прохання Генпідрядника, у зв`язку з вилученням комплекту такої документації Генпідрядника під час обшуків представниками військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України в рамках кримінального провадження № 0000247, № 0000161;

- необхідність у погодженні виконання додаткових робіт, що виникла у зв`язку з виявленими недоліками в проектно-кошторисній документації в ході будівельних робіт;

- дії щодо затягування Замовником в узгодженні виконання додаткових робіт за Об`єктом, у погодженні змін до проектної документації у зв`язку із виявленими в ній помилками (невідповідностями, неточностями, протиріччями);

- відсутність позначення в генеральному плані позначення ґрунтових вод, що призвело до затоплення котловану;

- передача Замовником некомплектної документації, а саме - ненадання проекту організації будівництва;

- наявність на будівельному майданчику лісових насаджень, вирубка яких не передбачена проектною документацією, у зв`язку з чим було витрачено додатковий час на очищення Замовником будівельного майданчика від лісових насаджень;

- неврахування Замовником у проектній документації строків, необхідних для виконання робіт, закупівлю матеріалів та організації роботи працівників, у зв`язку зі змінами в фінансуванні робіт;

з технічної точки зору вплинули в бік збільшення на строки проведення робіт з будівництва будівлі казарми поліпшеного планування № 1, 93 омбр, ОК «Схід», смт. Черкаське, Дніпропетровська обл., військове містечко №2. Затримання строку будівництва за рахунок фактично виконаних додаткових робіт, неврахованих у проектній документації, становить 65 робочих днів (3 місяця) відносно затвердженого календарного графіка виконання робіт, який є додатком до договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 на будівництво будівлі казарми № 1 ОК «Схід в смт Черкаське».

Як вбачається з експертного дослідження, Висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи №14/110СЕ-20 від 14.07.2020 (долучений відповідачем до матеріалі справи) не відповідає саме на ті питання, які безпосередньо стосуються предмета спору, та могли б спростовувати твердження позивачів, а саме:

1) в якій сумі відповідачем було фактично використано аванс за Договором підряду №№ 206/2018/206 від 13.07.2018 (виключно на придбання матеріалів та обладнання);

2) яка вартість прострочених відповідачем робіт за вказаним договором за кожним етапом виконання робіт становила станом на дату розірвання договору (07.11.2019).

Суд зазначає, що предметом спору у даній справі є стягнення з відповідача частини невикористаного авансу та штрафних санкцій, які нараховані за прострочення виконання робіт за кожним етапом виконання робіт.

Тобто, навіть у випадку виконання відповідачем робіт у листопаді, грудні 2019 року, січні 2020 року (відповідно до актів, долучених до висновку), вказані обставини не спростовують тверджень позивача, що відповідачем було прострочено виконання робіт саме у період до 07.11.2019 (кінцевий строк нарахування пені).

Крім того, вказаний Висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи №14/110СЕ-20 від 14.07.2020 не спростовує наведених позивачем розрахунків обсягів та вартості невиконаних відповідачем робіт саме станом на дату розірвання договору.

При цьому, як вбачається з висновку, відповідачем не ставились питання щодо причин прострочення виконання ним робіт саме з урахуванням строків, встановлених останньою додатковою угодою до Договору підряду № 206/2018/206 від 13.07.2018 - Додатковою угодою №9 від 23.05.2019.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що наданий відповідачем Висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи №14/110СЕ-20 від 14.07.2020 є таким, що не спроможний спростувати викладені у позовній заяві обставини та долучені докази на їх підтвердження, а саме беручи до уваги предмет спору - повернення частини невикористаного авансу та стягнення штрафних санкцій за прострочення виконання певних етапів робіт.

Таким чином, позовні вимоги Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» суми невикористаного авансу у розмірі 1 050 600, 19 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

Крім того, прокурором заявлено до стягнення з відповідача штрафні санкції за прострочення виконання етапів робіт, передбачених договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018, а саме:

1) за прострочення виконання 2-го етапу робіт пеню у розмірі 103 464, 92 грн (за період з 01.07.2019 по 07.11.2019) та штраф у розмірі 27 855, 94 грн;

2) за прострочення виконання 3-го етапу робіт пеню у розмірі 450 193, 45 грн (за період з 06.08.2019 по 07.11.2019) та штраф у розмірі 167 625, 22 грн;

3) за прострочення виконання 4-го етапу робіт пеню у розмірі 253 794, 60 грн (за період з 19.09.2019 по 07.11.2019) та штраф у розмірі 177 656, 22 грн;

4) за прострочення виконання 5-го етапу робіт пеню у розмірі 392 377, 68 грн (за період з 29.09.2019 по 07.11.2019) та штраф у розмірі 343 330, 47 грн.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Частиною 1 ст. 322 Господарського кодексу України передбачено, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором підряду на капітальне будівництво винна сторона сплачує штрафні санкції, а також відшкодовує другій стороні збитки (зроблені другою стороною витрати, втрату або пошкодження її майна, неодержані доходи) в сумі, не покритій штрафними санкціями, якщо інший порядок не встановлено законом.

Відповідно до п. 7.4 договору, за порушення строків виконання робіт по будь-якому з етапів, визначених п. 5.1 договору, з генпідрядника стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості таких робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно зі ст. 218 Господарського кодексу України, підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинення ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведено, що ним вжито усіх належних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Штрафними санкціями згідно з ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції (частини перша, друга статті 217 ГК).

Виконання господарських зобов`язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими ГК та іншими законами. За погодженням сторін можуть застосовуватися передбачені законом або такі, що йому не суперечать, види забезпечення виконання зобов`язань, які звичайно застосовуються у господарському (діловому) обігу. До відносин щодо забезпечення виконання зобов`язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення ЦК (частина перша статті 199 ГК),

Видами забезпечення виконання зобов`язання за змістом положень частини першої статті 546 ЦК є неустойка, порука, гарантія, застава, притримання, завдаток, а частиною другою цієї норми визначено, що договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 Цивільного кодексу України).

В силу положень ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано. Діючим господарським законодавством не передбачена можливість нарахування пені більше ніж за півроку і цей строк є присікальним.

Оскільки положення договору не містять вказівки на встановлення іншого строку припинення нарахування пені, ніж встановленого в ст. 232 Господарського кодексу України, то нарахування штрафних санкцій припиняється зі сплином 6 місяців.

Отже, сторонами у договорі погоджено, що за порушення строків виконання робіт по будь-якому з етапів, визначених п. 5.1 договору, з генпідрядника стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення.

Згідно ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

За таких обставин, суд дійшов висновку, що сторони за взаємною згодою визначили вид штрафних санкцій та їх розмір за порушення зобов`язань за договором, беручи до уваги той факт, що дані зобов`язання з приводу виконання робіт не є грошовими зобов`язаннями та положення щодо обмеження розміру штрафних санкцій законом на них не поширюються.

Зазначена позиція кореспондується з висновками Верховного Суду викладеними у постановах від 03.03.2020 у справі № 922/2220/19, від 17.09.2020 у справі № 922/3548/19 та від 16.02.2021 у справі № 910/1972/20.

Суд також зазначає, що дія Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" поширюється на договірні правовідносини між платниками та одержувачами грошових коштів щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, то до спірних правовідносин з неналежного виконання негрошового зобов`язання цей Закон не може бути застосований.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 922/3548/19.

Таким чином, суд зазначає, що у п. 7.4. договору, сторони встановили відповідальність відповідача за прострочення виконання будь-якого з етапів робіт, з огляду на що правомірним є нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання відповідачем робіт за кожним етапом, строк виконання якого встановлений умовами договору.

Так, додатковою угодою №9 від 23.05.2019 до договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 сторони погодили наступні строки виконання етапів робіт: 2 етап - по 30.06.2019; 3 етап - по 15.08.2019; 4 етап - по 31.08.2019; 5 етап - по 28.09.2019.

Як вбачається з розрахунків вартості невиконаних відповідачем робіт (по кожному етапу), які долучені прокурором до позовної заяви, вартість невиконаних відповідачем робіт по 2-му етапу становить 397 942, 00 грн, по 3-му етапу - 2 394 646, 00 грн, по 4-му етапу - 2 537 946, 00 грн, по 5-му етапу - 4 904 721, 00 грн.

В свою чергу, заперечуючи проти нарахування штрафних санкцій, відповідач у відзиві на позовну заяву вказує, що умовами договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 не визначено вартості (ціни) кожного етапу робіт, які повинні були бути виконані відповідачем, з огляду на що розрахунки штрафних санкцій за прострочення виконання кожного з етапів робіт є необгрунтованими, а розрахунки, здійснені позивачем щодо вартості невиконаних робіт - безпідставними.

Проте, суд не погоджується з такими твердженнями відповідача, оскільки штрафні санкції за невиконання робіт у визначені строки нараховані прокурором, виходячи з вартості таких невиконаних робіт, що визначена договірною ціною (локальними кошторисами).

Враховуючи те, що відповідальність відповідача у вигляді сплати штрафних санкцій настає за прострочення виконання кожного окремого етапу робіт (відповідно до умов договору), логічним є визначення залишків (обсягів) невиконаних відповідачем робіт та їх вартості шляхом проведення розрахунків за кожним етапом окремо.

Локальні кошториси по кожному етапу робіт містять вартість робіт, з урахуванням чого прокурором було визначено вартість невиконаних відповідачем робіт за кожним етапом виконання.

Перевіривши розрахунки вартості невиконаних у строк відповідачем робіт за етапами 2, 3, 4 та 5, суд дійшов висновку щодо їх обґрунтованості, оскільки вони відповідають розрахункам прямих витрат і загальновиробничих витрат, відомостям ресурсів та локальним кошторисам, копії яких долучено позивачем до матеріалів справи.

При цьому, власного контррозрахунку відповідачем суду не надано.

Суд також зазначає, що відповідач не заперечує щодо прострочення виконання ним робіт за договором підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 у строки, встановлені договором (по кожному етапу).

Крім того, доводи відповідача стосовно того, що вказані розрахунки складені офіцером ВКБтаР Східного ТКЕУ, який не має повноважень для їх складення, судом не приймаються до уваги, оскільки відповідно до функціональних обов`язків офіцера відділу капітального будівництва та ремонту Східного ТКЕУ, затверджених начальником Східного ТКЕУ від 18.07.2018, завданнями та обов`язками офіцера є проведення розрахунків щодо вартості невиконаних робіт за договорами підряду.

Таким чином, наявними в матеріалах справи доказами підтверджується, що відповідачем було прострочено виконання робіт за 2-м етапом виконання робіт на суму 397 942, 00 грн (строк виконання - 30.06.2019), за 3-м етапом виконання робіт на суму 2 394 646, 00 грн (строк виконання - 05.08.2019), за 4-м етапом виконання робіт на суму 2 537 946, 00 грн (строк виконання - 18.09.2019), за 5-м етапом виконання робіт на суму 4 904 721, 00 грн (строк виконання - 28.09.2019).

Оскільки умовами договору підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 встановлена відповідальність відповідача за порушення строків виконання кожного з етапів виконання робіт, обґрунтованими є вимоги про стягнення з відповідача пені та штрафу, нарахованих за прострочення виконання кожного етапу робіт.

При цьому, суд вважає безпідставним посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 20.08.2019 у справі №910/3554/18, де зазначено, що у разі порушення боржником - підрядником, строків виконання окремих видів робіт за договором будівельного підряду, для застосування до боржника відповідальності згідно з нормами абзацу 3 частини 2 статті 231 ГК України в договорі підряду мають бути погоджені умови як щодо строків виконання окремих видів (етапів) робіт, так і щодо вартості цих робіт.

За відсутністю погодження сторонами в договорі підряду одночасно цих умов відсутні підстави для застосування до боржника - підрядника вказаних штрафних санкцій згідно з нормами абзацу 3 частини 2 статті 231 ГК України, оскільки відсутні підстави для здійснення розрахунку цих санкцій через неможливість встановити необхідну для проведення цього розрахунку сукупність обставин:

- чи мало місце порушення підрядником строків виконання окремого виду (видів, етапів) робіт,

- прострочення якого виду (етапу) робіт мало місце;

- який період (кількість днів) прострочення певного виду (етапу) робіт мав місце;

- з якої вартості окремого (окремих) виду робіт (етапів робіт), строк виконання якого порушений, слід розраховувати пеню 0,1 % та 7 % штрафу.

Суд зазначає, що з огляду на погодження у договорі підряду №206/2018/206 від 13.07.2018 як строків виконання кожного етапу робіт, так і можливості визначення вартості етапів робіт (з огляду на договірну ціну та локальні кошториси, які є невід`ємними додатками до договору), при вирішенні даного спору вбачається за можливе встановити:

- чи мало місце порушення підрядником строків виконання окремого виду (видів, етапів) робіт,

- прострочення якого виду (етапу) робіт мало місце;

- який період (кількість днів) прострочення певного виду (етапу) робіт мав місце;

- з якої вартості окремого (окремих) виду робіт (етапів робіт), строк виконання якого порушений, слід розраховувати пеню та штрафу.

Крім того, у випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень можливості передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, встановленою ст. 627 ЦК України, відповідно до якої сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Тобто, одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 Цивільного кодексу України пеня та штраф є формами неустойки.

Таким чином, чинне законодавство допускає можливість одночасного стягнення з учасника господарських відносин, що порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені, які не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.04.2019 у справі №917/194/18, від 09.02.2018 у справі №911/2813/17, від 22.03.2018 у справі №911/1351/17, від 25.05.2018 у справі №922/1720/17.

Судом перевірено розрахунок заявленого до стягнення з відповідача розміру штрафу, з урахуванням приписів чинного законодавства України та п. 7.4. договору, та встановлено, що сума нарахована вірно, відповідно до вимог законодавства та умов договору, у зв`язку з чим вимоги Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Інвест Строй» штрафу розмірі 716 467, 85 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

Крім того, суд перевірив наданий позивачем розрахунок пені та встановив, що в останньому допущено помилки у визначенні періоду нарахування пені та, відповідно, у розмірі пені заявленої до стягнення, оскільки розрахунки пені за прострочення виконання робіт здійснені по 07.11.2019 включно, тоді як договір підряду є розірваним з 07.11.2019 та, відповідно, у відповідача припинився обов`язок виконувати роботи з 07.11.2019.

Таким чином, суд здійснив власний розрахунок пені за прострочення виконання відповідачем 2, 3, 4 та 5 етапів робіт та дійшов висновку, що обґрунтованим розміром пені за прострочення виконання відповідачем 2-го етапу робіт є 102 669, 04 грн (за період з 01.07.2019 по 06.11.2019), 3-го етапу виконання робіт - 445 404, 16 грн (за період з 06.08.2019 по 06.11.2019), 4-го етапу виконання робіт - 248 718, 71 грн (за період з 19.09.2019 по 06.11.2019), 5-го етапу виконання робіт - 382 568, 24 грн (за період з 29.09.2019 по 06.11.2019), що разом становить 1 179 360, 15 грн., тож вимоги в цій частині підлягають задоволенню частково.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та відповідно такими, що підлягають задоволенню частково.

Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України підлягають задоволенню частково.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва.

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Міністерства оборони України - задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" (вул. Вишгородська, буд. 4, офіс 4, м. Київ, 04074, ідентифікаційний код - 35215323) на користь Міністерства оборони України (проспект Повітрофлотський, буд. 6, м. Київ, 03168, ідентифікаційний код - 00034022) 1 050 600 (один мільйон п`ятдесят тисяч шістсот) грн 19 коп. - невикористаної попередньої оплати, 1 179 360 (один мільйон сто сімдесят дев`ять тисяч триста шістдесят) грн. 15 коп. - пені та 716 467 (сімсот шістнадцять тисяч чотириста шістдесят сім) грн 85 коп. - штрафу.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Капітал Інвест Строй" (вул. Вишгородська, буд. 4, офіс 4, м. Київ, 04074, ідентифікаційний код - 35215323) на користь Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері (, банк отримувача - Державна казначейська служба України, м. Київ, код 820172, р/рахунок 2762, класифікації видатків бюджету - 2800) 44 196 (сорок чотири тисячі сто дев`яносто шість) грн 42 коп. - судового збору.

4. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду або через відповідний місцевий господарський суд.

Повний текст рішення складено: 16.08.2021.

Суддя С. О. Щербаков