ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"11" серпня 2021 р. Справа№ 905/3553/15

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гарник Л.Л.

суддів: Буравльова С.І.

Полякова Б.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної казначейської служби України

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 (повний текст складено 19.07.2021)

за скаргою Компанії Ceska Exportni Banka, a.s.

на рішення/дії/бездіяльність посадових осіб Управління державної казначейської служби України у м. Бахмуті Донецької області та Державної казначейської служби України

у справі № 905/3553/15 (суддя Привалов А.І.)

за позовом Компанії Ceska Exportni Banka, a.s.

до 1) Бахмутського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області,

2) Головного територіального управління юстиції у Донецькій області в особі Відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області,

3) Управління державної казначейської служби України у м. Артемівську Донецької області,

4) Міністерства юстиції України;

5) Державної казначейської служби України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "Артемівський завод скловиробів"

за участю Прокуратури Донецької області

про стягнення 23 215 729,00 грн.

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі № 905/3553/15:

- задоволено частково скаргу представника Ceska Exportni Banka, a.s. в порядку судового контролю за виконанням судового рішення;

- визнано незаконним рішення посадових осіб Управління Державної казначейської служби України у м. Бахмуті Донецької області та Державної казначейської служби України в частині невиконання наказу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі №905/3553/15;

- зобов`язано посадових осіб Управління Державної казначейської служби України у м. Бахмуті Донецької області та Державну казначейську службу України виконати постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.01.2021 у справі №905/3553/15, на виконання якої був виданий наказ Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 905/3553/15;

- в іншій частині вимог скарги відмовлено.

06.08.2021 Державна казначейська служба України (далі - Казначейство, скаржник) звернулась через Господарський суд міста Києва до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі № 905/3553/15, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нове рішення, яким у задоволенні скарги відмовити повністю.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2021 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Гарник Л.Л. (головуючий суддя), Буравльов С.І., Поляков Б.М.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 258 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) з огляду на таке.

Відповідно до приписів ГПК України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на апеляційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги, відповідно до частини третьої якої до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору та надсилання копії апеляційної скарги інші стороні у справі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір сплачується у розмірі 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (пп. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI).

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України» та Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 270 грн.

Відтак за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 скаржником має бути сплачено 2 270 грн. судового збору.

До матеріалів апеляційної скарги скаржником не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, заявлено клопотання про звільнення Казначейства від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Редакція зазначеної статті передбачає право суду з урахуванням майнового стану сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, лише за наявності викладених вище умов, а не тільки виходячи з майнового стану сторони.

Водночас, особа, яка заявляє клопотання про відстрочення, звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Звільнення (відстрочення) від сплати судового збору є дискреційним правом суду, однак, такі повноваження суду не є необмеженими; відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, зокрема, із апеляційною скаргою, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Суд зазначає, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір не справляється за подання саме позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

З викладеного вбачається, що від сплати судового збору в даній категорії справи звільняються виключно позивачі. Натомість Державна казначейська служби України є відповідачем у даній справі, а тому визначені чинним законодавством пільги щодо сплати судового збору не поширюються на скаржника.

Оцінивши доводи скаржника, наведені в обґрунтування наявності підстав для звільнення, відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для відстрочення такої сплати при зверненні до суду апеляційної інстанції.

Враховуючи викладене, Північний апеляційний господарський суд відмовляє у задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Згідно із ст. 259 ГПК України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Отже, надіслання копії апеляційної скарги з доданими до неї документами іншим учасникам справи листом з описом вкладення є обов`язком заявника апеляційної скарги.

Згідно положень статей 73, 76, 77 ГПК України належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії апеляційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належним чином засвідченій копії.

Пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2021 № 270 передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатись.

Згідно ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Скаржником, в порушення ст. 258 ГПК України, не подано описів вкладення листів, надісланих іншим учасникам. До апеляційної скарги додано фіскальні чеки, з яких неможливо встановити, які вкладення містяться у відправленнях.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, ч. 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

З урахуванням наведеного апеляційна скарга Державної казначейської служби України подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини 1 ст. 174 ГПК України.

Відтак, суд зазначає, що на виконання вимог цієї ухвали Державній казначейській службі України пропонується надати докази сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги у розмірі 2 270 грн., описи вкладення на підтвердження надіслання копії апеляційної скарги сторонам у справі.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 234, 255, 256, 258, 259, 260 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі № 905/3553/15 залишити без руху.

2. Надати Державній казначейській службі України строк для усунення недоліків апеляційної скарги тривалістю в десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

3. Попередити скаржника про передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України наслідки невиконання вимог зазначеної ухвали суду у встановлений строк.

4. Копію ухвали надіслати учасникам провадження у справі.

Головуючий суддя Л.Л. Гарник

Судді С.І. Буравльов

Б.М. Поляков