УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

12.08.2021Справа № 910/12548/21

За позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Рідна» (04070, м. Київ, вул. Ігорівська, буд 12-А; ідентифікаційний код: 34809641)

До Приватного акціонерного товариства «Інноваційний страховий капітал» (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, буд 3, літера А,; ідентифікаційний код: 32942598)

Про стягнення 1 015 048, 90 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Рідна» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Інноваційний страховий капітал» (далі - відповідач) про стягнення 1 015 048, 90 грн перестрахових відшкодувань.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10.03.2021 між сторонами був укладений договір № 36/190ОП облігаторного пропорційного квотного перестрахування договорів страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном (далі - Договір).

Позивач зазначає, що у період з 12.03.2021 по 31.05.2021 настали страхові випадки за укладеними позивачем договорами добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном.

Позивач свої зобов`язання щодо сплати вартості послуг з організації контролю, оплати надання застрахованим особам медичних та інших послуг із настанням страхового випадку виконав належним чином.

В подальшому, позивач надсилав відповідачу рахунки-бордеро, які містили перелік договорів страхування, для яких почала діяти відповідальність перестраховика (відповідача), у тому числі договорів за програмою «Кулуар». Позивач зазначає, що відповідач здійснював виплати відшкодувань за вказаними в рахунках страховими випадками.

Проте, у липні 2021 позивач не отримав від відповідача перестрахових відшкодувань за одинадцятьма страховими випадками, а саме:

1) за договором № ДМВ/163/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 15.04.2021 в розмірі 111 952, 26 грн;

2) за договором № ДМВ/173/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 16.04.2021 в розмірі 162 128, 85 грн ;

3) за договором № ДМВ/181/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 16.04.2021 в розмірі 39 260, 72 грн;

4) за договором № ДМВ/187/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 19.04.2021 в розмірі 241 676, 24 грн;

5) за договором № ДМВ/210/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 23.04.2021 в розмірі 37 950, 83 грн;

6) за договором № ДМВ/144/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 13.04.2021 в розмірі 148 448, 21 грн;

7) за договором № ДМВ/209/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 23.04.2021 в розмірі 39 143, 74 грн;

8) за договором № ДМВ/148/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 13.04.2021 в розмірі 41 248, 36 грн;

9) за договором № ДМВ/158/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 14.04.2021 в розмірі 110 047, 91 грн;

10) за договором № ДМВ/176/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 16.04.2021 в розмірі 40 460, 95 грн;

11) за договором № ДМВ/147/21 добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 13.04.2021 в розмірі 42 730, 88 грн.

21.07.2021 та 22.07.2021 відповідач листами повідомив позивача про відмову в виплаті часток сум страхових відшкодувань за вказаними одинадцятьма страховими випадками, укладеними за програмою «Кулуар», яка на думку відповідача не погоджена сторонами, а тому відповідач не братиме участі у відшкодуванні збитків за договорами страхування, укладеними за програмою «Кулуар».

У зв`язку з викладеним позивач просить, стягнути з відповідача перестрахових відшкодувань у загальному розмірі - 1 015 048, 90 грн. Також позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати (судовий збір).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позовній заяві вбачається, що позивач звертається до Господарського суду м. Києва.

Проте, відповідно до інформації зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) найменування суду першої інстанції, до якого позивач подав заяву є: Господарський суд міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України внормовано, що у позовній заяві повинен бути виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Статтею 173 ГПК України внормовано, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому зміст наведеної норм свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Судом встановлено, що позивні вимоги випливають з договору № 36/190ОП облігаторного пропорційного квотного перестрахування договорів страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном від 10.12.2021.

Проте, по суті позивні вимоги ґрунтуються на одинадцяти (11) окремих договорах страхування.

Таким чином, позивач в позовній заяві об`єднав позовні вимоги щодо договору добровільного страхування медичних витрат подорожуючих за кордоном: 1) № ДМВ/163/21 від 15.04.2021; 2) № ДМВ/173/21 від 16.04.2021; 3) № ДМВ/181/21 від 16.04.2021; 4) № ДМВ/187/21 від 19.04.2021; 5) № ДМВ/210/21 від 23.04.2021; 6) № ДМВ/144/21 від 13.04.2021; 7) № ДМВ/209/21 від 23.04.2021; 8) № ДМВ/148/21 від 13.04.2021; 9) № ДМВ/158/21 від 14.04.2021; 10) № ДМВ/176/21 від 16.04.2021; 11) № ДМВ/147/21 від 13.04.2021.

Суд зазначає, що вказані договори є різними та самостійними та відповідно мають різний предмет доказування.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо кожного договору окремо; необхідним є з`ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами обставини, щодо кожного із договорів. Так, при розгляді заявлених позовних вимог суд повинен окремо надавати оцінку обставинам, які стосуються кожного договору окремо. Тому позивач повинен обґрунтувати наявність підстав щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, а саме не викладено обставин, щодо наявності підстав для об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач надав документи, які підтверджують відправлення позовної заяви та документи які додаються до неї, проте Судом встановлено, що відправником копії позовної заяви і додатків до неї є Сисоєв Є.О.

Позивач в позивній заяві зазначає, що Сисоєв Є. О. є працівником ПрАТ «Страхова компанія «Рідна» (позивач) та представляє інтереси останнього в судах на підставі довіреності виданої керівником ПрАТ «Страхова компанія «Рідна» (позивач), трудового договору, досяг вісімнадцяти років, має цивільно-процесуальну дієздатність, а тому може бути представником позивача у даній справі.

На підтвердження вище зазначеного, позивач до позовної заяви надав довіреність № б/н від 04.12.2020 на Сисоєва Є.О., в якій зазначено, що він є начальником Юридичного відділу ПрАТ «Страхова компанія «Рідна», інших документів щодо повноважень Сисоєва Є.О. матеріали позовної заяви не містять.

Згідно з ч. 1 ст. 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 ст. 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

У відповідності до частини 2 ст. 58 ГПК України при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу. В такому разі повноваження такого представника в силу п. 1 ч. 1 ст. 60 ГПК України підтверджується довіреністю фізичної або юридичної особи.

В силу приписів ч. 3 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Частина 5 цієї статті зазначає, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, в ч. 2 ст. 247 ГПК України вказано, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. В пункті 8 ч. 4 зазначеної статті ГПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2021 становить - 2 270, 00 грн.

Таким чином, Суд зазначає, що на 2021 рік 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 1 135 000 грн (2 270, 00 грн * 500).

Ціна позову в позивній заяві становить 1 015 048, 90 грн, тобто вона не перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, але перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (227 000, 00 грн).

Отже, справа підпадає під критерії п. 2 ч. 5 ст. 12 ГПК України, а саме справи незначної складності, які можуть бути визнанні судом малозначними, ціна позову яких не перевищує 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім справ які зазначені в ч. 4 ст. 247 ГПК України.

З огляду на все вище сказане з цього питання, Суд зазначає, що Сисоєв Є.О. (довіреність № б/н від 04.12.2020) не може представляти позивача в суді на підставі довіреності, оскільки дана справа є справою незначної складності, а представляти інтереси на підставі ч. 2 ст. 56 ГПК України Закон наділяє правом лише в малозначних спорах (100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Оскільки спір у даній справі є спором незначної складності така справа не підпадає під категорію малозначних. Відповідно, представником у даній справі може бути адвокат або законний представник.

Сисоєв Є.О., згідно доданих до позовної заяви документів є представником позивача за довіреністю, відповідно, з огляду на положення ст. 131 - 2 Конституції України та ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, є повноважним здійснювати дії від імені позивача щодо представництва інтересів позивача в суді за умови наявності у нього статусу адвоката.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, статус адвоката підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю. Позивачем до позовної заяви не додано жодних доказів наявності у пана Сисоєва Є.О. статусу адвоката.

Окремо Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Позовна заява не містить доказів, що Сисоєв Є.О. уповноважений діяти від імені позивача шляхом самопредставництва, і відомості щодо цього відсутні в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу, оскільки дії щодо відправлення копії позовної заяви були здійснені особою, яка діяла від імені позивача без належних повноважень.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Рідна» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням найменування суду відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї письмового обґрунтування наявності підстав для об`єднання позовних вимог (щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору);

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення відповідачу уповноваженою особою копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.