ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ
м. Хмельницький

"04" серпня 2021 р. Справа № 924/464/21

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Кочергіної В.О., при секретарі судового засідання Крупській В.В., розглянувши матеріали
за позовом Виконувача обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області смт. Кельменці Дністровського району Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради м. Сокиряни Дністровського району Чернівецької області
до Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" м. Красилів Хмельницької області
про стягнення 456367грн. 73коп. безпідставно збережених коштів орендної плати

За участю представників учасників справи:
від позивача: Боянжій М.О. згідно довіреності №03-10/1025 від 19.05.2021р. (в режимі відеоконференції)
від відповідача: Оніщук В.В. згідно Ордера серія ХМ №006103 від 26.05.2021р.
від прокуратури: Веселовська О.П. прокурор згідно службового посвідчення №059945 від 25.02.2021р.

З оголошенням перерви в межах дня.
Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.
04.08.2021р. в судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини рішення відповідно до ст. 240ГПК України.

ВСТАНОВИВ:

05.05.2021р. на адресу господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява Виконувача обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області смт Кельменці Дністровського району Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради м. Сокиряни Дністровського району Чернівецької області до Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" м. Красилів Хмельницької області про стягнення 456367грн. 73коп. безпідставно збережених коштів орендної плати.
В обгрунтування позовних вимог вказує на те, що відповідач здійснює використання земельної ділянки комунальної форми власності, на якій знаходяться об`єкти нерухомого майна без правовстановлюючих документів, внаслідок чого загальний розмір недоотриманих позивачем доходів за період з 06.02.2020р. по 31.03.2021р. становить 456367грн. 73коп.
Ухвалою суду від 11.05.2021р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №924/464/21, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 11год. 00хв. 27.05.2021р.

21.05.2021р. відповідачем подано відзив на позов (вх.№05-224606/21) із запереченнями та зазначенням про те, що позивачем порушено п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України №284 "Про порядок визначення і відшкодування збитків власникам землі та землекористувачем", адже при складанні комісією акта обстеження від 16.12.2020р. були відсутні представники відповідача, отже, на думку відповідача, акт є недійсним. Додатково наголошує, що у надісланому позивачем повідомленні про необхідність прибуття до органу місцевого самоврядування для укладення відповідного договору оренди земельної ділянки відсутня інформація, в який термін необхідно з`явитись відповідачу та відсутня інформація щодо укладення саме відповідного договору оренди. Звертає увагу суду на те, що за період з 06.02.2020р. по сьогоднішній день, відповідач не здійснює господарську діяльність з використання нерухомості, яка розташована на земельній ділянці по вул. О. Кобилянської, 9 в м. Сокиряни Чернівецької області. Зауважує, що Дністровською окружною прокуратурою порушено норми ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", оскільки прокурор попередньо не повідомив про представництво громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. До відзиву додано докази його надсилання на адреси інших учасників справи.
26.05.2021р. на електронну адресу суду від позивача надійшла заява (вх.№05-22/4605/21), в якій позовні вимоги підтримує, а також просить суд проводити судове засідання без участі його представника.
27.05.2021р. в підготовчому засіданні постановлено ухвалу про оголошення перерви на 12:00год. 29.06.2021р. із занесенням до протоколу судового засідання. Присутні представники учасників справи повідомлені під розписку, позивач повідомлений ухвалою суду від 28.05.2021р.
09.06.2021р. на адресу суду через службу діловодства від в.о. керівника окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив (вх.№05-22/5033/21) з зазначенням про те, що порядок, передбачений Постановою Кабінету Міністрів України №284 не застосовувався до вказаних правовідносин, а збитки заподіяні власнику землі не нараховувались, про що свідчить розрахунок безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою, проведений спеціалістом відділу регулювання земельних відносин та екології Сокирянської міської ради, а також те, що питання про притягнення уповноважених осіб відповідача до адміністративної відповідальності за незаконне використання земельної ділянки не ініціювалось. Звертає увагу суду на те, що з метою встановлення наявності або відсутності підстав для представництва інтересів держави в суді, прокурором до управління Держгеокадастру скеровано запит про надання інформації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки в 2021р. До відповіді додано докази її надсилання на адреси інших учасників справи.
24.06.2021р. на адресу суду через службу діловодства від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№05-22/5449/21). У відповіді вказує про те, що порядок, передбачений Постановою Кабінету Міністрів України №284 не застосовувався до вказаних правовідносин. Зазначає, що відповідачем не було вжито жодних заходів щодо вирішення питання про правове врегулювання використання земельної ділянки, у зв`язку із чим, позивачем було надіслано до Дністровської окружної прокуратури лист від 30.12.2020р. №03/10-3114 про факт порушення вимог земельного законодавства при використанні земельної ділянки комунальної власності, з цільовим призначенням для промисловості, з кадастровим номером :01:003:0194.
29.06.2021р. в підготовчому засіданні постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання про оголошення перерви на 11:00год. 12.07.2021р. Присутні представники учасників справи повідомлені під розписку, позивач повідомлений ухвалою суду від 30.06.2021р.
12.07.2021р. позивачем подано до суду заяву (вх.№05-22/5925/21) про надання для огляду в судовому засіданні оригіналів окремих документів. Судом подані оригінали доказів оглянуто, а подані копії документів долучено до матеріалів справи.
12.07.2021р. в підготовчому засіданні постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання про оголошення перерви на 10:00год. 21.07.2021р. Присутні представники учасників справи повідомлені під розписку.
16.07.2021р. на електронну адресу суду від позивача надійшли письмові пояснення (вх.№05-22/6083/21) з доданими до них документами.
Ухвалою суду від 21.07.2021р. закрито підготовче провадження у даній справі, справу призначено до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 11:00год. 04.08.2021р.
Представник позивача та прокурор в судовому засіданні 04.08.2021р. позовні вимоги підтримали, наполягали на їх задоволенні.
Представник відповідача в судовому засіданні 04.08.2021р. проти позову заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні. Крім цього, представник відповідача заперечував щодо представництва прокуратури у даній справі із посиланням на те, що інтереси держави у даній справі не порушено.
Дослідивши наявні в справі матеріали, заслухавши пояснення представників учасників справи, висловлені в судовому засіданні, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтуються позовні вимоги суд встановив наступне.
Відповідно до наявних в матеріалах справи інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №246684353 від 03.03.2021р., №244631344 від 16.02.2021р. земельна ділянка з кадастровим номером :01:003:0194, площею 2,0261га, цільове призначення - землі промисловості, яка знаходиться за адресою: Чернівецька область, Сокирянський район, м. Сокиряни, вул. Кобилянської О., номер 9 належить на праві власності Сокирянській міській раді, форма власності комунальна, частка 1/1, дата державної реєстрації права - 11.06.2018р.
Яке стверджується зазначеними інформаційними довідками, на земельній ділянці з кадастровим номером :01:003:0194, яка знаходиться за адресою: Чернівецька область, Сокирянський район, м. Сокиряни, вул. Кобилянської О., номер 9, розташовані об`єкти нерухомого майна, а саме, адмінбудинок літ. А, площею 569,2кв.м.; хлоровідстойник літ. Б, площе. 7,5кв.м.; вбиральня літ. В, площею 42кв.м.; склад №1 літ. Д, площею 343,7кв.м.; трансформаторна літ. Е; лабораторія літ. Ж, площею 338,8кв.м.; пекарня літ. И, площею 763,5кв.м.; цех №1 літ. И1, площею 1693,3кв.м.; пивний цех літ. Л, площею 1025,6кв.м.; млин та бойня літ. М, площею 347,4кв.м.; склад №2 літ. П, площею 107кв.м.; склад №3 літ. Р, площею 60,8кв.м.; столярна майстерня літ. Н, площею 109,7кв.м.; криниці літ. У; майстерня літ З1; ковбасний цех літ. О, площею 289,1кв.м., які з 06.02.2020р. належать на праві приватної власності Приватній Виробничо-комерційній фірмі "Поділля-Агропродукт", підстава реєстрації: Договір про розірвання Договору купівлі-продажу, посвідченого Кізюн Т.А., приватним нотаріусом Красилівського районного нотаріального округу, 17.05.2019р., реєстровий номер 345, серія та номер: 74, виданий 06.02.2020р., видавник: Кізюн Т.А. приватний нотаріус Красилівського районного нотаріального округу Хмельницької області.
Відповідно до наявних в матеріалах справи Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №729 від 03.12.2020р. (надано на заяву Сокирянської міської ради) та №300 від 09.03.2021р. (надано на заяву прокурора Кельменецької місцевої прокуратури), нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0194 становить 13201662,38грн., категорія земель - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.
Розпорядженням міського голови Сокирянської міської ради №14-р створено тимчасову комісію з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам до затвердження її основного складу на сесії Сокирянської міської ради (п.1) та затверджено її склад згідно додатку №1 (п.2); покладено на комісію з визначення та відшкодування збитків власників землі та землекористувачам обов`язок здійснити обстеження земельних ділянок для складання відповідних актів (Додаток №2) до 01.01.2021р (п.3).
Додаток №1 до розпорядження від 27.11.2020р. містить тимчасовий склад комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам у складі 5 осіб, представників від Сокирянської міської ради.
Додаток №2 до розпорядження від 27.11.2020р. містить перелік земельних ділянок, які підлягають обстеженню, в тому числі з кадастровим номером :01:003:0194, за адресою м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9.
16.12.2020р. комісією у складі представників від Сокирянської міської ради проведено обстеження земельної ділянки площею 2,0261га, кадастровий номер :01:003:0194, за адресою м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9, за результатами якого складено акт про те, що земельна ділянка кадастровий номер :01:003:0194 фактично використовується.
17.12.2020р. Сокирянською міською радою надіслано ПВК фірмі "Поділля-Агропродукт" лист за №03-10/3042 з повідомленням про те, що відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06.02.2020р. ПВКФ "Поділля-Агропродукт" набула право власності на нежитлові будівлі за адресою: м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9. Земельна ділянка на якій розташоване дане майно кадастровий номер :01:003:0194 перебуває в комунальній власності. Відповідно до п. 1 ст. 206 Земельного кодексу України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. У листі рада зобов`язала в термін до 21.12.2010р. з`явитись в міську раду для подальшого вирішення питання користування земельною ділянкою.
Надсилання листа підтверджується копією фіскального чека від 17.12.2020р., яка знаходиться в матеріалах справи.
Відповідно до п.2.3 Положення про оренду земельних ділянок у місті Сокиряни та селі Коболчин і порядок встановлення орендної плати за земельні ділянки, затвердженого Рішенням Четвертої сесії VII скликання Сокирянської міської ради від 03.03.2016р. №83/04-16 (Додаток №1), річний розмір орендної плати за земельні ділянки комунальної власності Сокирянської міської об`єднаної територіальної громади встановлюється у розмірі (крім ділянок, вказаних в п.2.4 та п.2.6) - не нижче рівня встановленого статтею 288 Податкового кодексу України.
Рішенням тридцять четвертої сесії VII скликання Сокирянської міської ради №411/34-1 від 07.12.2017р. внесено зміни та доповнення до рішень сесій міської ради, зокрема внесено зміни до п. 2 Положення про оренду земельних ділянок у Сокирянській об`єднаній територіальній громаді та порядок встановлення розмірів орендної плати за земельні ділянки, а саме: доповнено пунктом 2.5.1 річний розмір орендної плати за земельні ділянки промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення становить 3% від нормативно грошової оцінки.
Матеріали справи містять також копію Договору купівлі-продажу від 17.05.2019р., укладеного між ПВКФ "Поділля-Агропродукт" м. Красилів (Продавець) та ТОВ "Торговий дім "Шепетівський цукор" (Покупець), відповідно до умов якого Продавець передає у власність (продає), а Покупець приймає у власність (купує) нежитлові будівлі, що знаходяться за адресою: Чернівецька область, м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9; копію Договору від 06.02.2020р. про розірвання Договору купівлі-продажу від 17.05.2019р., у зв`язку із неоплатою покупцем суми Договору.
Позивачем до матеріалів справи надано копію рішення сорок першої сесії VII скликання Сокирянської міської ради №511/41-18 від 31.05.2018р. про припинення Договорів оренди на земельні ділянки, в тому числі, укладений між Сокирянською міською радою та ВАТ "Сокирянський завод пиво-безалкогольних напоїв", зв`язку з ліквідацією згідно ухвали Господарського суду Чернівецької області №926/38-б/17 від 20.09.2017р. на земельну ділянку, площею 2,0261га, кадастровий номер :01:003:0194, за адресою: м. Сокиряни, вул. О.Кобилянської, 9.
Позивачем до матеріалів справи надано копії Рішення тридцять четвертої сесії VII скликання Сокирянської міської ради №411/34-1 від 07.12.2017р., яким внесено зміни та доповнення до рішень сесій міської ради; Рішення четвертої сесії VII скликання Сокирянської міської ради №83/04-16 від 03.03.2016р. "Про затвердження Положення про оренду земельних ділянок у Сокирянській міській об`єднаній територіальній громаді та про порядок встановлення розмірів орендної плати за земельні ділянки"; Рішення виконавчого комітету Дністровського району Сокирянської міської ради №104 від 15.04.2021р. "Про затвердження Інструкції з діловодства Сокирянської міської ради; Інструкції з діловодства; Акта обстеження земельної ділянки від 16.12.2020р.; Акта №1 від 08.07.2021р. з визначення та відшкодування збитків власниками землі та землекористувача Сокирянської міської територіальної громади.
Враховуючи, що відповідачем не сплачено безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати, прокурор просить суд стягнути безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. О. Кобилянської, 9, загальною площею 2,0261га в м. Сокиряни, Дністровського району, Чернівецької області в примусовому порядку.
До заяви додано розрахунки розміру орендної плати за 2020р. у сумі 357355грн. 28коп. та у сумі 99012грн. 45коп. за 2021р.
Проаналізувавши матеріали справи, оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступних висновків.
Предметом позову у даній справі є вимога виконувача обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області смт.Кельменці Дністровського району Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради м. Сокиряни Дністровського району Чернівецької області до Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" м. Красилів Хмельницької області про стягнення 456367грн. 73коп. безпідставно збережених коштів орендної плати, з яких у сумі 357355грн. 28коп. за 2020р. та у сумі 99012грн. 45коп. за 2021р.
В обгрунтування позовних вимог вказує на те, що відповідач здійснює використання без правовстановлюючих документів земельної ділянки комунальної форми власності, на якій знаходяться належні відповідачу на праві власності об`єкти нерухомого майна, внаслідок чого загальний розмір недоотриманих позивачем доходів за період з 06.02.2020р. по 31.03.2021р. становить 456367грн. 73коп.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з ч.3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України).
Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (Правові висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).
Листом від 30.12.2020р. за №03-10/3114 Сокирянська міська рада звернулась до першого заступника керівника місцевої прокуратури, в якому повідомила про те, що на території Сокирянської міської ради виникли проблеми в частині користування земельними ділянками без правовстановлюючих документів. У листі рада просила прокуратуру вжити заходів представницького характеру, передбачених Конституцією України, за фактом користування земельними ділянками без правовстановлюючих документів.
Листом від 19.03.2021р. за №51-62вих-21 Дністровська окружна прокуратура звернулась до Сокирянської міської ради з проханням надати у строк до 26.03.2021р. інформацію про те, чи буде Сокирянська міська рада звертатись до суду з позовною заявою про стягнення з ПП ПВКФ "Поділля-Агропродукт" (відповідача у даній справі) безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. О. Кобилянської, 9, м. Сокиряни, Дністровського району, Чернівецької області.
Листом від 26.03.2021р. за №03-10/601 Сокирянська міська рада повідомила в.о. керівника окружної прокуратури про те, що рада не буде самостійно звертатись до суду за фактом порушення вимог земельного законодавства при використанні ПП ПВКФ "Поділля-Агропродукт" земельної ділянки.
Листом від 16.04.2021р. за №51-592вих-21 Дністровська окружна прокуратура повідомила Сокирянську міську раду, що прокуратурою підготовлено позовну заяву в інтересах держави, в особі Сокирянської міської ради до ПП ПВКФ "Поділлля-Агропродукт" про стягнення безпідставно збережених коштів орендної плати в розмірі 456367грн. 73коп., яку буде скеровано до Господарського суду Хмельницької області.
Зважаючи на викладене та з огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі в особі Сокирянської міської ради м. Сокиряни Дністровського району Чернівецької області.
У відповідності до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти.
Відповідно до статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Предметом позову у цій справі є стягнення з власника об`єктів нерухомого майна безпідставно збережених коштів орендної плати на підставі статей 1212, 1214 Цивільного кодексу України за фактичне користування без належних на те правових підстав, сформованою земельною ділянкою площею 2,0261га, кадастровий номер :01:003:0194, за адресою: м. Сокиряни, вул. О.Кобилянської, 9, Чернівецької області, за період з 06.02.2020р. по 31.12.2020р. у сумі 357355грн. 28коп. та за період з 01.01.2021р. по 31.03.2021р. у сумі 99012грн. 45коп.
Відповідач є власником об`єктів нерухомого майна, які знаходяться на земельній ділянці в м. Сокиряни, по вул. О.Кобилянської, 9 ( на підставі Договору про розірвання Договору купівлі-продажу, посвідченого Кізюн Т.А., приватним нотаріусом Красилівського районного нотаріального округу, 17.05.2019р., реєстровий номер 345, серія та номер: 74, виданий 06.02.2020р., видавник: Кізюн Т.А. приватний нотаріус Красилівського районного нотаріального округу Хмельницької області).
За приписами статті 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.
Згідно зі статтями 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі - продажу права оренди земельної ділянки.
В силу статті 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
Відповідно до частини другої статті 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. При цьому згідно з пунктом "д" частини першої статті 156 цього Кодексу власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.
Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.
За змістом приписів глав 82 і 83 Цивільного кодексу України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.
Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна.
Частина перша статті 93 Земельного кодексу України передбачає, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.
Перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду, регламентується Земельним кодексом України. Так, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача (частина друга статті 120 Земельного кодексу України). Набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці, є підставою припинення права користування земельною ділянкою у попереднього землекористувача (пункт "е" частини першої статті 141 цього Кодексу).
Отже, за змістом вказаних приписів виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини другої статті 120 Земельного кодексу України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно.
Аналогічні правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17, а також у постановах Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі №922/1008/15, від 07.12.2016 у справі №922/1009/15, від 12.04.2017 у справах №922/207/15, № 922/5468/14.
В цьому випадку відсутність документів, що посвідчують право користування земельною ділянкою у відповідача не може бути визнане як її самовільне використання, однак не надає права на її безоплатне використання (аналогічну правову позицію наведено у постанові Верховного Суду від 10.02.2020 у справі № 922/981/18).
Матеріали справи не містять доказів на підтвердження правових підстав використання відповідачем спірної земельної ділянки.
За змістом частини 1 статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.
Отже, нерухоме майно нерозривно пов`язане із земельною ділянкою, на якій воно знаходиться, і переміщення такого майна неможливе без його знецінення, а відтак використання нежитлових приміщень, які належать відповідачу, неможливе без відповідної земельної ділянки. Наведена правова норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. Таким чином, у зв`язку з користуванням відповідачем нежитловою будівлею презюмується його користування спірною земельною ділянкою.
Проаналізувавши наявні у матеріалах справи докази щодо належності об`єктів нерухомості, розташованих на земельній ділянці площею 2,0261га, кадастровий номер :01:003:0194, за адресою: м. Сокиряни, вул. О.Кобилянської, 9, Чернівецької області на праві власності відповідачу з 06.02.2020р., оцінивши їх в сукупності з іншими доказами у справі та кожного окремо, суд дійшов висновку про те, що відповідач використовував земельну ділянку по вул. О. Кобилянської, 9 в м. Сокиряни без виникнення права користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до статей 125, 126 ЗК України з 06.02.2020р.
Таким чином, відповідач за заявлений до стягнення період не сплачував за користування спірною земельною ділянкою по вул. О. Кобилянської, 9 в м. Сокиряни плату за землю у встановленому законодавчими актами розмірі, внаслідок чого зберіг за рахунок Сокирянської міської ради, як власника земельної ділянки за вказаною адресою, майно - грошові кошти у розмірі орендної плати.
Власником земельної ділянки по вул. О. Кобилянської, 9 в м. Сокиряни є територіальна громада міста Сокиряни в особі позивача, відповідно до ст. 83 ЗК України, за якою всі землі в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці є комунальною власністю, за винятком земельних ділянок, які перебувають у державній або приватній власності. Таким чином, збереження відповідачем коштів у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою призвело до збільшення цих коштів у відповідача за рахунок їх несплати позивачеві.
Отже, незалежно від наявності вини в поведінці відповідача, сам факт несплати відповідачем за користування земельною ділянкою протягом заявленого періоду свідчить про втрату позивачем майна, яке у спірних правовідносинах підпадає під категорію "виправдане очікування", що є загальновизнаною, у тому числі у практиці ЄСПЛ.
Викладені вище обставини свідчать про наявність у спірних правовідносинах усіх трьох умов виникнення зобов`язання з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави (кондикційне зобов`язання).
Отже, у даному випадку спір пов`язаний зі стягненням безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за фактичне (позадоговірне) використання юридичною особою земельної ділянки. Правові висновки щодо застосування у подібних правовідносинах норми статті 1212 ЦК України, наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17.
Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Згідно з частинами 1-4, 9 статті 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6-7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.
Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі.
З наявних в матеріалах справи Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №246684353 від 03.03.2021р., Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №729 від 03.12.2020р. та №300 від 09.03.2021р. судом встановлено, що земельна ділянка площею 2,0261га, кадастровий номер :01:003:0194, за адресою м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9, цільове призначення земельної ділянки землі промисловості, дата державної реєстрації земельної ділянки 11.06.2018р. є сформованою.
Окрім того, статтею 14 Податкового кодексу України визначено, що платою за землю є обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
Оскільки відповідач не є ні власником, ні постійним землекористувачем земельної ділянки, він відповідно до п.14.1.72 статті 14 Податкового кодексу України не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, а тому єдиною можливою для нього формою плати за землю як землекористувача може бути лише орендна плата (стаття 288 Податкового кодексу України), яка є регульованою ціною.
У постанові Верховного Суду від 25.02.2020 у справі № 922/748/19 викладено висновок щодо необхідності перевірки судом обґрунтованості розрахунку позовних вимог, заявлених позивачем саме як безпідставно збережені грошові кошти в розмірі орендної плати за користування відповідачем сформованою земельною ділянкою.
Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статті 288 ПК України (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10.09.2018 у справі №920/739/17).
За змістом статей 15, 20, 21 Закону України "Про Державний земельний кадастр" до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки як нормативна грошова оцінка. Внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру є обов`язковим. Відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з такої оцінки.
Відповідно до статті 5 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності.
Зважаючи на наведені норми, визначення розміру орендної плати за земельну ділянку комунальної власності, у розмірі якої нараховано до стягнення спірну суму безпідставно збережених грошових коштів здійснюється на основі нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки.
При цьому, наявність між сторонами позадоговірних кондикційних правовідносин не є підставою для незастосування при визначенні розміру несплаченої відповідачем орендної плати за земельну ділянку як безпідставно збережених грошових коштів затвердженої у встановленому законом порядку нормативної грошової оцінки цієї ділянки.
Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Суд, звертає увагу на те, що в матеріалах справи наявні Витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №729 від 03.12.2020р. та №300 від 09.03.2021р., згідно яких нормативна грошова оцінка в 2020 та 2021р.р. земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0194, площею 2,0261га, за адресою м. Сокиряни, вул. О. Кобилянської, 9 становить 13201662,38грн.
Поруч з вказаним, судом береться до уваги, що згідно з пунктом 288.5.1 статті 288 Податкового кодексу України (у редакції, чинній з 01.01.2017 по 31.12.2017) розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території та не може перевищувати 12 % нормативної грошової оцінки.
Відповідно до пункту 288.5.1 статті 288 Податкового кодексу України (у редакції, чинній з 01.01.2018р.і упродовж 2020року) розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено у розмірі не більше 3% їх нормативної грошової оцінки.
Отже, у 2020-2021роках граничний мінімальний розмір орендної плати у 3 % від нормативної грошової оцінки землі прямо визначається законом.
Провівши перерахунок заявлених до стягнення сум суд вважає правомірним нарахування розміру орендної плати в 2020р. (за період з лютого по грудень місяці 2020р. включно у сумі 357355грн. 28коп.), а також в 2021р. (за період з січня по березень місяці 2021р. включно у сумі 99012грн. 45коп.), з огляду на що, позовні вимоги підлягають задоволенню.
При цьому, згідно ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Щодо доводів відповідача про те, що долучений до матеріалів справи витяг з технічної документації №300 від 09.03.2021р. є неналежним доказом по справі оскільки сформований на заяву Прокурора Кельменецької місцевої прокуратури, суд оцінює критично, оскільки вказаний витяг сформований уповноваженим органом, містить дані з технічної документації, а дії прокуратури щодо отримання вказаного витягу відповідають вимогам ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру".
За змістом ч. 4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України однією із засад змагальності є принцип, відповідно до якого кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.
Розглядаючи категорії стандарту доказування суд відзначає, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. (Правові висновки викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).
Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц(провадження № 14-400цс19).
Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".
Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі "Бендерський проти України" ("BENDERSKIY v. Ukraine"), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.
Відповідно до частини четвертої статті 11 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.
Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.
Щодо доводів відповідача про те, що факт користування земельною ділянкою підтверджується актом обстеження від 16.12.2020р., який складено з порушенням порядку за відсутності представників відповідача а тому факт користування не є підтвердженим суд зауважує, що доказом користування земельною ділянкою є розміщення на вказаній земельній ділянці об`єктів нерухомості, належних на праві власності відповідачу, що стверджується наявними в матеріалах справи інформаційними довідками №246684353 від 03.03.2021р., №244631344 від 16.02.2021р.
Окремо суд зазначає, що відповідачем не доведено іншого розміру земельної ділянки необхідного для обслуговування належних йому на праві власності об`єктів нерухомості, з огляду на що, та враховуючи те, що земельна ділянка кадастровий номер :01:003:0194 є сформованою, судом приймається до уваги розмір земельної ділянки, згідно даних інформаційних довідок №246684353 від 03.03.2021р., №244631344 від 16.02.2021р. та витягів з нормативно-грошової оцінки.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 10.02.2010р. у справі "Серявін та інші проти України" Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994р., серія A, №303-A, п.29).
З урахуванням викладеного позовні вимоги про стягнення суми 456367грн. 73коп. безпідставно збережених коштів орендної плати підлягають задоволенню.
Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судовий збір покладається на відповідача.
Керуючись ст. ст. 2, 12, 20, 24, 73, 74, 75, 129, 221, 232, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд
ВИРІШИВ:

Позов Виконувача обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області смт. Кельменці Дністровського району Чернівецької області в інтересах держави в особі Сокирянської міської ради м. Сокиряни Дністровського району Чернівецької області до Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" м. Красилів Хмельницької області про стягнення 456367грн. 73коп. безпідставно збережених коштів орендної плати задовольнити.

Стягнути з Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" (м. Красилів, вул. Грушевського, 148, ) на користь Сокирянської міської ради (м. Сокиряни, вул. Шевченка, 3, , рахунок №UA0024303, Чернівецьке ГУК/Сокирянська ТГ/18010500, казначейство України (ел.адм.подат.), код отримувача 37836095) 456367грн. 73коп. (чотириста п`ятдесят шість тисяч триста шістдесят сім гривень 73 копійки) безпідставно збережених коштів орендної плати.
Видати наказ.

Стягнути з Приватного підприємства Приватної виробничо-комерційної фірми "Поділля-Агропродукт" (м. Красилів, вул. Грушевського, 148, ) на користь Чернівецької обласної прокуратури (м. Чернівці, вул. Кордуби Мирона, буд. 21А, , банк платника ДКСУ м. Київ, код банку 820172, р/р №UA0004946, класифікація видатків бюджету-2800) 6845грн. 52коп. (шість тисяч вісімсот сорок п`ять гривень 52 копійки) витрат по оплаті судового збору.
Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 11.08.2021р.

Суддя В.О. Кочергіна

Віддруковано 6 примірників:
1-до справи,
2-позивачу Сокирянська міська рада (60200, Чернівецька область, Дністровський район, м. Сокиряни, вул. Шевченка, 3),
3-відповідачу Приватне підприємство Приватна виробничо-комерційна фірма "Поділля-Агропродукт" (31000, Хмельницька область, м. Красилів, вул. Грушевського, 148),
4-Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області (60100, Чернівецька область, Дністровський район, смт. Кельменці, вул. Сагайдачного, 39Б),
5-Хмельницька обласна прокуратура (29000, м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3),
6-Сокирянському районному суду Чернівецької області (60200, м. Сокиряни, вул. Шевченка, 7) на електронну адресу,
Адресатам рекомендованим з повідомленням про вручення.