РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.06.2021Справа № 910/13068/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши господарську справу

за позовом публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком»

до фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни

про стягнення 258830,73 грн.

та за зустрічним

позовом фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни

публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком»

про стягнення 179211,81 грн,

Представники:

від ПАТ «Укртелеком» Родіонова О.В.

від ФОП-Чуприни О.В. Чуприна О.В., Малярчук Т.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом публічне акціонерне товариство (далі - ПАТ) «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком» до фізичної особи-підприємця (далі - ФОП) Чуприни Олени Василівни про стягнення 258830,73 грн.

Суд своєю ухвалою від 04.09.2020 відкрив провадження у справі № 910/13068/20.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не сплатив орендну плату по договору оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018, у зв`язку з чим останній просить стягнути основний борг на загальну суму 258830,73 грн. Ця заборгованість складається з заборгованості за утримання майна за червень 2019 року у розмірі 29,99 грн, заборгованості за комунальні послуги за лютий 2020 року у розмірі 13033,06 грн та за березень 2020 року у розмірі 7814,4 грн, а також заборгованості за оренду за березень 2020 року у розмірі 237953,28 грн.

Фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна проти задоволення позову заперечила. Відповідач вважає, що у зв`язку з запровадженням з 12.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 215 загальнонаціонального карантину наступили форс-мажорні обставини, що є підставою для звільнення відповідача від сплати платежів по договору оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018 з 12.03.2020. З огляду на це, дії позивача про зарахування застави за договору оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018 в рахунок оплати 206839,26 грн за період з 01.04.2020 по 17.04.2020 та 125057,18 грн в рахунок часткової оплати орендної плати за березень 2020 року є неправомірними, за рахунок цих коштів підлягало погашення заборгованості за комунальні послуги за лютий 2020 року у розмірі 13033,06 грн та за березень 2020 року у розмірі 7814,4 грн, а також орендна плата за 11 днів березня 2020 року у розмірі 133837,17 грн. Підтвердженням настання форс-мажорних обставин є сертифікат № 3100-20-0254, виданий 13.04.2020 Торгово-промисловою палатою України.

ПАТ «Укртелеком» не погодився з доводами ФОП Чуприни Олени Василівни щодо звільнення її від платежів за договором оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018. Позивач вважає, що відповідно до п. 14 розділу «Прикінцеві та перехідних положення» Цивільного кодексу України (в редакції Закону України № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»), наймач може бути звільнений від плати за користування майном відповідно до ч. 6 ст. 762 цього Кодексу. Таким чином орендодавець не зобов`язаний звільняти орендарів від орендної плати на час карантину, а лише має таке право. Також позивач вважає, що відповідачем не доведено взаємозв`язку між форс-мажорною обставиною та неможливістю виконати зобов`язання.

ФОП Чуприна Олена Василівна, обґрунтовуючи настання обставин, що є причиною неможливості використання ним орендованого майна, у запереченням на відповідь на відзив посилається на те, що діяльність, яку вона провадила в орендованому приміщенні - це організація конгресів і торговельних виставок (код КВЕД 82.30.), що прямо підпадає під заборонену діяльність.

Фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна звернулася до суду з зустрічним позовом до публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком» про стягнення 179211,81 грн.

20.10.2020 зустрічний позов ФОП Чуприни Олени Василівни прийнято до спільного розгляду з первісним.

Фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна вважає, що оскільки договір оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018 за згодою сторін достроково припинено з 17.04.2020, частина грошової застави у розмірі 179211,81 грн, яка не була використана для погашення грошових зобов`язань орендаря за договором підлягає поверненню останньому. Обґрунтовуючи розмір грошової застави (179211,81 грн), яка підлягає поверненню, позивач за зустрічним позовом вважає, що в рахунок сплаченої в рамках договору грошової застави (333896,44 грн) підлягає погашенню заборгованість за комунальні послуги за лютий 2020 року у розмірі 13033,06 грн та за березень 2020 року у розмірі 7814,4 грн, а також орендна плата за 11 днів березня 2020 року у розмірі 133837,17 грн. Решта грошової застави відповідно до умов договору підлягає поверненню. Дії ПАТ «Укртелеком» про зарахування застави за договором оренди № 169-КМФ/18 від 12.12.2018 в рахунок оплати 206839,26 грн за період з 01.04.2020 по 17.04.2020 та 125057,18 грн в рахунок часткової оплати орендної плати за березень 2020 року фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна вважає неправомірними, з тих же підстав, що наведені у відзиві на первісний позов.

Відповідач за зустрічним позовом зустрічні позивні вимоги відхилив. ПАТ «Укртелеком» стверджує, що його дії щодо зарахування коштів є правомірними за відсутності підстав для звільнення орендаря з 11.03.2020 від платежів за договором.

У відповіді на відзив та запереченнях на відповідь на відзив, наданих в рамках зустрічного позову, сторони виклали ті ж доводи, що вони попередньо наводили.

Розглянувши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються первісні та зустрічні позовні вимоги та заперечення проти цих позовних вимог, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

12.12.2018 між публічним акціонерним товариством «Укртелеком» в особі Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» (надалі - позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом) та фізичною особою-підприємцем Чуприною Оленою Василівною (надалі - відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом) укладено договір оренди комерційної нерухомості №169-КМФ/18 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1 Договору позивач за первісним позовом передає, а відповідач за первісним позовом бере у строкове платне користування комерційну нерухомість (далі-майно), розташовану у м. Києві, на 3 поверсі 9-поверхового громадського (виробничого) будинку № 40 (літера «А») по вул. Антоновича, загальною площею 701,9 м2, (приміщення №№1,4- 19,21-32 третього поверху згідно з планом за поверхами) для розміщення офісу, а також 1 парко-місце за адресом вул. Антоновича, 40 в м. Києві.

Відповідно до п. 2.1 Договору передача відповідачу за первісним позовом майна в користування здійснюється одночасно з підписанням повноважними представниками сторін акту приймання-передачі майна, форма якого передбачена додатком № 1 до Договору та за умови попереднього внесення грошової суми застави визначеної п. 3.11 Договору до підписання акта приймання-передачі.

Розмір грошової застави, що визначений п. 3.11 Договору, 333896,44 грн. Цим пунктом передбачено, що із суми застави позивач за первісним позовом має право задовольнити будь-які грошові вимоги до відповідача за первісним позовом.

Передача орендованого майна відбулась 02.01.2019, про що свідчить відповідний акт приймання-передачі майна.

Також відповідач за первісним позовом сплатив позивачу за первісним позовом 333896,44 грн, що визнається сторонами та, відповідно до ч. 1 ст. 75 ГПК України не підлягає доказуванню.

Строк оренди встановлено до 25.12.2021 (п.12.1 Договору).

Розмір орендної плати та порядок її внесення врегульовано розділом 3 Договору.

Сторони домовились, що орендна плата складається з плати за приміщення у розмірі 263212,50 грн без ПДВ за місяць, плати за оренду 1 парко-місця у розмірі 800,00 грн без ПДВ за місяць (п. 3.1.1.2 Договору), та плати за послуги з утримання комерційної нерухомості (без урахування спожитої електроенергії, послуг з водо та теплопостачання, які сплачуються додатково) у розмірі 14234,53 грн без ПДВ за місяць ( п. 3.1.1.3 Договору).

Таким чином орендна плата разом з ПДВ за місяць становить 333896,44 грн - (263 212,50 грн + розмірі 800,00 грн +14234,53 грн) х 20%.

Пунктом 3.2 Договору сторони передбачили, що починаючи з 2020 року, кожного 2 січня року оренди, ставки орендної плати (за виключенням плати за послуги з утримання комерційної нерухомості) автоматично збільшуються на 10% від ставок орендної плати, що діяли за попередній рік оренди. Така зміна відбуватиметься без укладення будь-яких змін та доповнень до Договору.

За приписами п. 3.6 Договору орендар також зобов`язався відшкодовувати вартість електричної енергії, спожитої у поточному місяці, згідно з показниками лічильників.

Відповідно до п. 3.9 Договору орендна плата сплачується відповідачем за первісним позовом шляхом перерахування у безготівковому порядку на поточний банківський рахунок позивача за первісним позовом до 20 числа розрахункового місяця.

Відповідач за первісним позовом зобов`язався своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату та інші платежі, передбачені договором (п. 6.1.3 Договору).

Орендоване майно фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна використовувала для надання послуг конференц-сервісу та проведення семінарів.

11.03.2020 фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна видала наказ про призупинення повністю господарської діяльності, пов`язаної з наданням освітніх послуг, а саме: проведення семінарів, тренінгів, презентацій, майстер-класів, конференцій та діяльності, пов`язаної з наданням конференц-послуг, повністю на період запровадження карантину.

У березні фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна звернулась до ПАТ «Укртелеком» з проханням (листи від 16.03.2020, 19.03.2020, 23.03.2020) у зв`язку з запровадженням на всій території України карантину призупинити на час карантину нарахування орендної плати.

24.03.2020 орендодавець відмовив орендарю у звільненні від платежів за Договором (лист від 24.03.2020).

13.04.2020 Торгово-промислова палата України видала сертифікат № 3100-20-0254 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), яким засвідчено фізичній особі-підприємцю Чуприні Олені Василівні настання форс-мажорних обставини (обставини непереборної сили) щодо обов`язку користування майном за Договором з 12.03.2020, що тривають станом на 13.04.2020.

15.04.2020 фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна звернулась до ПАТ «Укртелеком» з ініціативою розірвати Договір з 17.04.2020.

Однією з підстав дострокового припинення Договору є взаємна згода сторін, яка супроводжується складанням письмово документу за підписом обох сторін (п. 12.4.1 Договору).

17.04.2020 сторони підписали акт приймання-передачі майна, відповідно до якого орендар передав, а орендодавець прийняв майно, що є предметом оренди за Договором. Отже, Договір за згодою сторін є припиненим з 17.04.2020.

Станом на час припинення Договору у орендодавця існувала заборгованість перед орендарем за утримання майна за червень 2019 року у розмірі 29,99 грн, заборгованості за комунальні послуги за лютий 2020 року у розмірі 13033,06 грн та за березень 2020 року у розмірі 7814,4 грн. Ця заборгованість не спірною і визнається обома сторонами, а тому, відповідно до ч. 2 ст. 75 ГПК України, обставини щодо її існування і розміру не підлягають доказуванню.

ПАТ «Укртелеком» зарахував 333896,44 грн застави, отриманої відповідно до п. 3.11 Договору, у рахунок часткового погашення боргу з орендної плати за березень 2020 року (127057,18 грн), та погашення боргу за оренду з 01 по 17 квітня 2020 року (206839,26 грн).

Оцінюючи доводи фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни щодо наявності підстав для звільнення її від сплати орендної плати відповідно до пункту 14 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України та частин четвертої та шостої статті 762 Цивільного кодексу України, суд виходить з такого.

Вирішуючи питання про звільнення відповідача за первісним позовом від сплати орендної плати суд виходить з такого.

Згідно з ч. 4 та ч. 6 ст. 762 Цивільного кодексу України наймач має право вимагати зменшення плати, якщо через обставини, за які він не відповідає, можливість користування майном істотно зменшилася; наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 Господарського кодексу України орендар має право вимагати зменшення розміру орендної плати, якщо через обставини, за які він не відповідає, змінилися передбачені договором умови господарювання.

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» з 12 березня до 3 квітня 2020 року на всій території України встановлено карантин із забороною відвідування закладів освіти її здобувачами. Постановами Кабінету Міністрів України № 239 від 25.03.2020, № 291 від 22.04.2020, № 343 від 04.05.2020 дію карантину на всій території України подовжено до 22 травня 2020 року зі збереженням заборони відвідування закладів освіти її здобувачами. Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID- 19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами та доповненнями), подовжено на території м. Києва до 22.06.2020.

У зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби, з метою забезпечення соціальних та економічних гарантій, Законом України № 540-ІХ від 30.03.2020 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 14, яким встановлено, що з моменту встановлення карантину, введеного постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року N 211 (з наступними змінами і доповненнями), і до його завершення в установленому законом порядку наймач може бути звільнений від плати за користування майном відповідно до частини шостої статті 762 цього Кодексу.

В подальшому Законом України № 553-ІХ від 13.04.2020 пункт 14 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України викладено в такій редакції: « 14. Встановити, що на час дії відповідних обмежувальних карантинних заходів, запроваджених Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), обставинами, за які наймач (орендар) не відповідає відповідно до частини другої статті 286 Господарського кодексу України, частин четвертої та шостої статті 762 Цивільного кодексу України, також є заходи, запроваджені суб`єктами владних повноважень, якими забороняються певні види господарської діяльності з використанням орендованого майна, або заходи, якими забороняється доступ до такого майна третіх осіб».

Отже, умовою застосування механізму звільнення наймача від плати є заборона суб`єктом владних повноважень діяльності, якою займається наймач з використанням орендованого майна, або заборона доступу до такого майна третіх осіб.

Діяльністю суб`єкта господарювання є діяльність, з метою якої цей суб`єкт створений.

Фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна не здійснює діяльність в галузі освіти, в галузі громадського харчування (ресторан, кафе тощо), торговельно-розважальну діяльність, іншу розважальну діяльності тощо, заборону відвідування яких запроваджено постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020. Вказане свідчить про відсутність умов застосування механізму звільнення наймача від плати.

За таких обставини відсутні правові підстави для застосування положень частини четвертої та шостої статті 762 Цивільного кодексу України до правовідносин, які встановлені Договором, і фізична особа-підприємець Чуприна Олена Василівна не може бути звільнена від сплати орендної плати за Договором на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

За приписами ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків.

Договором є домовленість сторін двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Договору як юридичному факту властиві такі ознаки:

- в договорі виявляється воля не однієї особи, а двох чи кількох, причому волевиявлення учасників за своїм змістом мають збігатися і відповідати одне одному;

- договір - це така спільна дія осіб, яка спрямована на досягнення певних цивільно-правових наслідків: встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Основною особливістю цивільних правовідносин є те, що вони засновані на рівності, автономії волі, майновій і організаційній відокремленості її суб`єктів. У зв`язку з цим однією із засад цивільного законодавства є свобода договору (ст. 3 ЦК України), суть якої розкрита у ст. 627 ЦК України і полягає у тому, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Отже, свобода договору є багатоаспектним поняттям, яке включає в себе різні прояви: прийняття власного рішення про вступ у договірні відносини, самостійний вибір того, з ким буде вступати у правовідносини, визначення умов договору тощо. Одним і проявів свободи договору є не лише вільне укладення договору, а й розірвання та зміна його умов.

Зміна умови договору є правом сторони, яке є елементом прояву свободи договору як однієї із засад цивільного законодавства. За загальним правилом зміна або розірвання договору допускається за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 651 ЦК України).

Передбачені пунктом 12.3 Договору підстави зміни його умов стосуються наявності взаємної згоди.

Цивільні правовідносини виникають, змінюються або припиняються тільки з настанням певних життєвих обставин, що визначаються законодавством, тобто з настанням певних юридичних фактів. Юридичними фактами, як фактами реальної дійсності, є лише ті, з якими норми законодавства пов`язують виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин. Саме юридичні факти є умовою виникнення і динаміки (зміни та припинення) цивільних правовідносин.

Згідно із законом (ст. 202 ЦК України) правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочин є видом юридичних актів у цивільно-правовій сфері. За вольовою ознакою правочин, як юридичний факт, відноситься до юридичних правомірних дій, що спрямовані на досягнення правового результату.

Для виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин може бути передбачена необхідність не одного, а кількох юридичних фактів, тобто їх сукупність. У такому випадку підставою для виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин необхідна наявність юридичного складу.

Договір згідно з п.12.4.1 Договору, припинив дію 17.04.2020 шляхом підписання акта приймання-передачі майна, і саме до цієї дати у відповідача за первісним позовом існували зобов`язання зі сплати орендної плати, оскільки він мав вільний доступ до приміщення та зберігав там свої речі.

Відповідно до статті 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Ця норма встановлює дві основні підстави звільнення особи, яка порушила зобов`язання, від відповідальності. Такими обставинами є випадок та непереборна сила. Доведення наявності випадку або непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Під випадком розуміються будь-які діяння, не викликані чиїмось наміром або необережністю, тобто відсутність вини порушника. Випадковою можна визнати обставину, яку не можна передбачити та попередити при застосуванні обов`язкової для боржника обачності, хоча вона могла б бути передбачена та попереджена, якщо б боржник віднісся до свого зобов`язання з більшою обачністю, ніж та, до якої він був зобов`язаний або якщо на місці боржника була б інша особа. Такий підхід щодо суб`єктивної неможливості передбачити, а отже і попередити діяння, що викликало невиконання або неналежне виконання зобов`язання, дозволяє відмежувати випадок від непереборної сили (форс-мажор).

Поняття та ознаки непереборної сили розкриваються у п. 1 ч. 1 ст. 263 ЦК України. Непереборною силою визнається надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Як підстава звільнення особи, що порушила зобов`язання, від відповідальності непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності сторін обставина, яку сторони, хоча б навіть і передбачили, але не могли попередити. До таких обставин, як правило, відносять стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не рядова, звичайна обставина, яка хоча і може спричинити певні труднощі для сторін, але не виходить за рамки буденності, а екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Відповідно до сертифікату Торгово-промислової палати України № 3100-20-0254 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) за вих. № 161/05-4 від 13.04.2020, який виданий відповідачу за первісним позовом, засвідчено настання таких обставин у зв`язку з запровадженням постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 карантину.

Форс-мажорними обставинами визнається обставина (дія чи подія), що спричинили неможливість виконання договірних зобов`язань у обумовлений сторонами строк. Ці обставини є юридичними фактами, що спричинили неможливість виконання договірних зобов`язань, і для настання яких необхідна наявність певних умов: виникнення після укладення договору; неможливість виконання зобов`язання у період їх існування; закріплення, як правило, таких обставин у договорі як таких, що звільняють від виконання зобов`язання.

Водночас, запровадження карантину не унеможливлювало виконання відповідачем свого обов`язку щодо оплати вартості користування приміщенням. А тому засвідчені сертифікатом Торгово-промислової палати України № 3100-20-0254 форс-мажорні обставини не стосуються виконання обов`язку щодо сплати оренди за Договором.

З огляду на це, дії позивача за первісним позовом щодо погашення за рахунок грошової застави заборгованості з орендної плати у розмірі 206839,26 грн за квітень 2020 року (фактичний період використання 01-17.04.2020), та часткового погашення заборгованості у розмірі 127057,18 грн за березень 2020 року є правомірними.

Вказане свідчить про необґрунтованість зустрічних вимог фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни і відсутність підстав для задоволення зустрічного позову.

В свою чергу, доводи ПАТ «Укртелеком» про існування у фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни непогашеного боргу за березень 2020 року у розмірі 237953,28 грн є правомірними та такими, що знайшли своє підтвердження.

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Факт наявності боргу у відповідача за первісним позовом перед позивачем за первісним позовом на суму 258830,73 грн. належним чином доведений, документально підтверджений та відповідачем за первісним позовом не спростований. Ця заборгованість складається з заборгованості за утримання майна за червень 2019 року у розмірі 29,99 грн, заборгованості за комунальні послуги за лютий 2020 року у розмірі 13033,06 грн та за березень 2020 року у розмірі 7814,4 грн, а також заборгованості за оренду за березень 2020 року у розмірі 237953,28 грн.

З огляду на це первісний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приймаючи рішення, суд зобов`язаний керуватись наданими сторонами доказами.

Позивач за первісним позовом належним чином довів порушення його прав зі сторони відповідача за первісним позовом.

Обставини, на які посилається позивач за первісним позовом як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем за первісним позовом не спростовані, а тому позовні вимоги позивача за первісним позовом до останнього підлягають задоволенню повністю.

В свою чергу зустрічні позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки обставини, на які посилається позивач за зустрічним позовом як на підставу своїх вимог, належним чином не доведені і відповідачем за зустрічним позовом спростовані.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України сплачений за первісну позовну заяву і за зустрічну позовну заяву судовий збір покладається на відповідача за первісним позовом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити повністю позов публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком» до фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Чуприни Олени Василівни ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком» (бульв. Т. Шевченка, 18, м. Київ, 01601, код 21560766) 258830,73 грн боргу, 3882,45 грн. судового збору.

Відмовити фізичній особі-підприємцю Чуприні Олені Василівні в задоволенні позову до публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Київської міської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком».

Покласти судові витрати за зустрічними позовними вимогами на фізичну особу-підприємця Чуприну Олену Василівну.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана в порядку, передбаченому підпунктом 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України».

Повний текст рішення складено 10.08.2021

Суддя С. А. Ковтун