УХВАЛА

м. Київ

02.08.2021Справа № 910/12251/21

Суддя Господарського суду міста Києва Демидов В.О., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ" (03189, місто Київ, вул. Ломоносова, будинок 58-А) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРТЕК" (03039, місто Київ, вулиця Голосіївська, будинок 7, корпус 1, приміщення 1/8) про стягнення заборгованості у розмірі 229 634,98 грн.

В С Т А Н О В И В:

28.07.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРТЕК" про стягнення заборгованості за договором суборенди та компенсації наданих комунальних послуг у розмірі 229 634,98 грн та передана 29.07.2021 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕРТЕК" заборгованість за договором суборенди № 242 від 02.09.2019 р у розмірі 179 322,83 грн та за договором суборенди №174 від 20.06.2018 р у розмірі 50312,15 грн, яка складається з орендних платежів та комунальних послуг.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Подана позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини 1 статті 56 ГПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином за змістом наведених норм до суду може звернутись особа, яка діє через керівника, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи) або адвокат.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Позовну заяву від імені позивача підписано директором Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ".

Як вбачається з відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ", в графі відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи зазначено -Соколов Віталій Олександрович, Директор, 01.10.2020 (Згідно Статуту) - керівник, відомості відсутні.

Проте позивачем не додано статуту до позовної заяви, а тому суд не має можливості встановити повноваження Соколова Віталія Олександровича.

Отже позивачем не надано суду належних доказів в підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву, на підписання даної позовної заяви від імені позивача.

Крім того, звертаємо увага позивача на те, що відповідно до вимог ч.2, 4, 5 ст.91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом №55 від 07.04.2003р. Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, на кожній сторінці наданого до матеріалів справи документу в копії повинна міститись відмітка про засвідчення, яка складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте позивачем жодним чином не завірені документи, які додані до позовної заяви.

Також, суд звертає увагу позивача, що відповідно до вимоги щодо форми та змісту позовної заяви закріплені у статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зокрема виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Позивач у позовній заяві посилається на п. 4.5.1 Договору №242 від 02.09.2019, проте вищевказаний договір не містить такого пункту.

Також позивач посилається на п.4.9 стосовно відшкодування витрат на оплату вартості спожитих послуг, проте договір №242 від 02.09.2019 не містить вищевказану редакцію.

Зокрема позивач посилається на п. 3.1. Договору №242 від 02.09.2019, а саме що строк дії договору закінчується 31.01.2021. Проте умови вищевказаного договору містять зовсім інший строк, а саме, що договір діє до 31.07.2021.

Позивач в обгрунтування заявленої суми за Договором №242 від 02.09.2019, зазначає, що орендна плата за один календарний місяць з моменту підписання акту приймання передачі об`єкту оренди по січень 2021 р становить 36 000,00 грн, що у свою чергу суперечить умовам договору, а саме п. 4.1.1. відповідно яким передбачено, що з моменту підписання акту приймання передачі по жовтень 2019 р - 8313,00 грн у тому числі ПДВ 1385,50 грн. Акт приймання передачі у свою чергу підписаний 02.09.2019 р.

Так умовами договору №242 від 02.09.2019, а саме п. 4.7 передбачено, що факт надання послуг з суборенди щомісячно підтверджується актом прийому-передачі наданих послуг, проте таких актів, а також доказів їх направлення відповідачу не надано.

Позивачем надано довідку про нарахування та сплату коштів за оренду нежитлових приміщень та комунальні послуги згідно договору суборенди №242 від 02.09.2019.

Проте вищевказана сума нічим не обгрунтована, первинних документів не надано з яких би вбачалось походження вищевказаної заборгованості.

Стосовно договору №174 від 20.06.2018 р. суд зазначає, що позивач у позові звертає увагу суду, що договір діє до 31.08.2019, що суперечить договору, оскільки в останньому зазначена інша дата.

Позивач в обгрунтування заявленої суми за Договором №174 від 20.06.2018, зазначає, що орендна плата за один календарний місяць з моменту підписання акту приймання передачі об`єкту оренди по січень 2021 р становить 49740,91 грн, що у свою чергу суперечить умовам договору, а саме п. 4.1.1. Договору.

Так умовами договору №174 від 20.06.2018, а саме п. 4.6 передбачено, що факт надання послуг з суборенди щомісячно підтверджується актом прийому-передачі наданих послуг, проте таких актів, а також доказів їх направлення відповідачу не надано.

Позивачем надано довідку про нарахування та сплату коштів за оренду нежитлових приміщень та комунальні послуги згідно договору суборенди №174 від 20.06.2018.

Проте вищевказана сума нічим не обгрунтована, первинних документів не надано з яких би вбачалось походження вищевказаної заборгованості.

Позивач зазначає, що вищевказані правопорушення зі сторони відповідача за договорами №242 від 02.09.2019 та №174 від 20.06.2018 тривало до завершення договірних зобов`язань, проте доказів з яких можна було б встановити вищевикладене суду не надано.

Відповідно до положень пункту 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

В той же час матеріали позовної заяви не містять належних доказів відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За змістом пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, реєстрованим поштовим відправленням є поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку. При цьому, розрахунковим документом є документ, встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Пунктом 61 "Правил надання послуг поштового зв`язку" передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання - є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Тобто, належними доказами надсилання заявником копії позовної заяви є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення до цього листа, з якого вбачається які саме документи направлені на адресу учасників справи.

Проте позивачем не надано доказів направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками.

З огляду на вищевикладене, для усунення недоліків позовної заяви Товариству з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ" необхідно подати до суду:

- належним чином засвідчені документи;

- докази в підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву, на підписання даної позовної заяви від імені позивача;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- докази надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів у відповідності до кількості аркушів, які подані заявником до позовної заяви з якою заявник звернувся до суду та зазначенням в описі вкладення у цінний лист номеру поштового відправлення та кількість аркушів по кожному найменуванню, які будуть направлені на адресу відповідача.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС-ПОІНТ" - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- належним чином засвідчені документи;

- докази в підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву, на підписання даної позовної заяви від імені позивача;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- докази надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів у відповідності до кількості аркушів, які подані заявником до позовної заяви з якою заявник звернувся до суду та зазначенням в описі вкладення у цінний лист номеру поштового відправлення та кількість аркушів по кожному найменуванню, які будуть направлені на адресу відповідача.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, за яким позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

5. Ухвала набирає законної сили 02.08.2021 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.О. Демидов