ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
Кіровоградської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 рокуСправа № 912/1370/21
Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кабакової В.Г., за участі секретаря судового засідання Лупенко А.І., розглянув у судовому засіданні справу №912/1370/21

за позовом Фізичної особи-підприємця Абрамяна Бориса Сергійовича, АДРЕСА_1

до відповідача Смолінська селищна рада, 26223, Кіровоградська область, Маловисківський район, смт. Смоліне, вул. Козакова, 39

про стягнення 240 185,47 грн

Представники сторін:

від позивача - Мірошніченко Б.С., адвокат, ордер серії КР №84605 від 30.04.2021, посвідчення №382 видане 15.03.2019;

від відповідача - участі не брали.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Абрамяна Бориса Сергійовича до Смолінської об`єднаної територіальної громади про стягнення 240 185,47 грн, з яких 203 962,50 грн основна заборгованість, 3 889,00 грн 3% річних, 16 110,24 грн пеня, 16 223,73 грн інфляційне збільшення, з покладанням судових витрат.

Ухвалою суду від 25.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №912/1370/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 18.06.2021. Встановлено сторонам строк для подання заяв по суті.

14.06.2021 від Смолінської селищної ради до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти доводів позивача та просить відмовити у позовних вимогах. Також разом з відзивом відповідачем подано заяву від 10.06.2021 про виклик свідків.

18.06.2021 відповідачем подано до суду доказ вручення позивачу відзиву на позовну заяву з додатками.

18.06.2021 господарський суд відкрив підготовче засідання та протокольною ухвалою від 18.06.2021 оголосив перерву в підготовчому засіданні до 02.07.2021.

22.06.2021 позивачем подано до суду відповідь на відзив.

02.07.2021 на адресу суду від відповідача надійшли супровідним листом заперечення на відповідь на відзив.

02.07.2021 суд продовжив підготовче засідання, в якому брали участь представники обох сторін, зокрема, від відповідача був присутній представник за довіреністю №02-37/1649 від 16.12.2020 Бесалян Е.А.

Ухвалою від 02.07.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про виклик свідків. Витребував у позивача необхідні для розгляду справи документи, продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 03.08.2021.

12.07.2021 позивач подав суду докази на виконання вимог ухвали суду від 02.07.2021

03.08.2021 судом розпочато розгляд справи по суті.

Присутній в даному засіданні суду представник позивача позов підтримав повністю.

Відповідач своїм процесуальним правом на участь в засіданні суду не скористався, уповноваженого представника не направив. При цьому, дата даного судового засідання узгоджувалась із представником відповідача в підготовчому засіданні 02.07.2021. Копія ухвали суду від 02.07.2021 направлена також за погодженням із представником Смолінської селищної ради на електронну пошту відповідача , зазначену його представником у поданому суду клопотанні від 02.07.2021 (а.с. 85).

З огляду на наведене, відповідач вважається повідомленим про призначене судове засідання належним чином і причини неявки його представника у засідання судом не визнаються поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З огляду на викладене, господарський суд розглядає справу №912/1370/21 за відсутності представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, господарський суд встановив такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин сторін.

17.02.2020 між Нововознесенською сільською радою в особі Карпової Л.В. (Замовник) та приватним підприємцем Абрамян Борисом Сергійовичем укладено договір підряду №3/16 (далі - Договір, а.с. 8-9), відповідно до п. 1.1 якого Підрядник в межах договірної ціни зобов`язується на свій ризик власними і залученими силами і способами виконати усі передбачені замовленням роботи по цьому Договору по об`єкту: "Поточний ремонт асфальтобетонного покриття за адресою: с. Нововознесенка Маловисківського району Кіровоградської області" у встановлений термін здати об`єкт Замовнику, усунути недоробки, що виникли в межах гарантійного терміну експлуатації згідно діючого законодавства.

Згідно п. 1.2 Договору Замовник зобов`язується прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх у відповідності до розділу 3-го даного Договору.

Кошторисна вартість складає 203 962,50 грн, в тому числі єдиний податок 5% (п. 2.1 Договору).

В п. 2.4 також передбачено, що вартість робіт, виконання яких доручається Підряднику у 2019 році, відповідно до призначення, складає 203 962,50 грн (п. 2.4 Договору).

Початок строку виконання ремонтно - будівельних робіт по об`єкту встановлений 15.07.2020, а завершення - 15.09.2020 (п. 3.1 Договору).

В розділі 4 передбачені розрахунки та платежі. Фінансування підрядних робіт здійснюється за рахунок Замовника. Розрахунки за виконані обсяги підрядник робіт проводяться платіжним дорученням на підставі актів приймання виконаних підрядних робіт (форма №КБ-2в) і довідки про вартість виконаних підрядних робіт (форма №КБ-3) підписаних уповноваженими представниками Підрядника і Замовника, скріплених печатками. Акти неповернені Підряднику після закінчення 10-денного терміну вважаються прийнятими Замовником. Враховуючи неритмічність фінансування па зазначені цілі, розрахунки за виконані роботи проводяться па протязі одного місяця по закінченню робіт і підписанню відповідних документів.

У відповідності до п. 8.1 Договору даний договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до 31.12.2020. Умови підписання договору продовжуються до повного виконання сторонами зобов`язань за даним договором.

Договір підписано представниками сторін та скріплено печатками.

Відповідно до довідки за липень - вересень 2020 та договірної ціни на поточний ремонт асфальтобетонного покриття вартість виконаних робіт та витрат складає 203 962,50 грн (а.с. 10-12, 20).

Згідно акта приймання виконаних будівельних робіт за липень - вересень 2020 (форма КБ-2в), підписаного сторонами 15.09.2020 та скріпленого печатками, Замовник прийняв виконану роботу на загальну суму 203 962,50 грн (а.с. 33-35).

Однак, оплату за виконані позивачем роботи відповідач не здійснив, у зв`язку з чим позивач звернувся із даним позовом до суду.

При вирішенні спору господарський суд враховує наступне.

Згідно п. 11 постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" №807-ІХ від 17.07.2020 у Кіровоградській області утворено, зокрема, Новоукраїнський район (з адміністративним центром у місті Новоукраїнка) у складі територій, серед іншого, Смолінської селищної територіальної громади, затверджених Кабінетом Міністрів України.

13.05.2020 розпорядженням Кабінету Міністрів України №593-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Кіровоградської області" до складу Смолінської територіальної громади включено Смолінську, Березівську, Копанську, Нововознесенську, Новогригорівську, Хмелівську, Якимівську територіальну громаду.

12.06.2020 розпорядженням Кабінету Міністрів України №716-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Кіровоградської області" визначені центри та затверджені території територіальних громад Кіровоградської області.

Зокрема, Смолінська територіальна громада (код населеного пункту ) включає в себе Смолінську, Березівську, Копанську, Нововознесенську, Новогригорівську, Хмелівську, Якимівську громади.

06.12.2020 набув чинності прийнятий 17.11.2020 Верховною Радою України Закон "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування та районних державних адміністрацій" № 1009-IX.

Вказаним Законом України внесені зміни до ряду законів України, в тому числі Закону "Про місцеве самоврядування в Україні". Зокрема, вказаним Законом передбачено доповнити розділ V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" пунктом 6-1 такого змісту: до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень:

- у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади);

- сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади з урахуванням особливостей, визначених підпунктами 5 і 6 цього пункту;

- не пізніше завершення другої сесії новообраної ради у порядку, визначеному цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом;

- юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою.

Момент набуття повноважень місцевими радами визначено Законом України "Про місцеве самоврядування".

Частинами 1, 8 статті 45 Закону України "Про місцеве самоврядування" передбачено, що сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються і жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Повноваження місцевої ради, обраної на позачергових, повторних або перших виборах, закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної ради, обраної на наступних (чергових або позачергових) виборах.

Рішенням Смолінської селищної ради від 27.11.2020 №8 "Про початок реорганізації сільських рад шляхом приєднання до Смолінської селищної ради", яке розміщено на сайті останньої та є загальнодоступною інформацією (далі - рішення №8) вирішено почати процедуру реорганізації, зокрема, Нововознесенської сільської ради () шляхом приєднання до Смолінської селищної ради (), місцезнаходження: вул. Казакова, 39, смт. Смоліне, Маловисківського району, Кіровоградської області, 26223 (п. 1.2 рішення №8).

В п. 3 рішення №8 визначено, що Смолінська селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків, в тому числі Нововознесенської сільської ради.

Враховуючи вищевикладене, оскільки реорганізація Нововознесенської сільської ради відбулася шляхом приєднання, має місце факт універсального правонаступництва, коли до правонаступника - Смолінської селищної ради разом з правами Нововознесенської сільської ради перейшли обов`язки останньої. При цьому, суд враховує викладене у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.09.2020 у справі №296/443/16-ц, що приписами ст. ст. 104 і 107 Цивільного кодексу України не визначено моменту переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання, отже, такий момент не може пов`язуватися із внесенням запису до державного реєстру про припинення юридичної особи, яка приєднується.

Відповідно до ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Договір є підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (статті 11, 626 Цивільного кодексу України), які мають виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до договору (стаття 526 Цивільного кодексу України).

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Укладений між сторонами Договір за своєю правовою природою є договором будівельного підряду. Відповідно, до правовідносин, що виникли між сторонами на підставі даного договору, слід застосовувати положення законодавства, що регулюють правовідносини підряду.

За ч. 1, 2 ст. 317 Господарського кодексу України, будівництво об`єктів виробничого та іншого призначення, підготовка будівельних ділянок, роботи з обладнання будівель, роботи з завершення будівництва, прикладні та експериментальні дослідження і розробки тощо, які виконуються суб`єктами господарювання для інших суб`єктів або на їх замовлення, здійснюються на умовах підряду.

Для здійснення робіт, зазначених у частині першій цієї статті, можуть укладатися договори підряду: на капітальне будівництво (в тому числі субпідряду); на виконання проектних і досліджувальних робіт; на виконання геологічних, геодезичних та інших робіт, необхідних для капітального будівництва; інші договори. Загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір підряду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно ст. 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 318 Господарського кодексу України за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов`язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об`єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об`єкти і оплатити їх.

Отже, договір підряду складається з двох взаємопов`язаних між собою зобов`язань:

1) правовідношення, в якому виконавець має виконати роботу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку;

2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

Позивач належним чином виконав свої зобов`язання за Договором підряду від 17.02.2020 №3-16, а саме у повному обсязі виконав роботи з поточного ремонту асфальтобетонного покриття за адресою: с. Нововознесенка Маловисківського району Кіровоградської області, про що свідчить акт приймання виконаних будівельних робіт від 15.09.2020.

Відповідачем жодних заперечень з приводу неналежного виконання позивачем умов Договору підряду від 17.02.2020 №3-16 суду не подано. Доказів оплати вартості виконаних робіт в сумі 203 962,50 грн також не надано.

Поряд з цим, відповідач вважає, що наведений договір є нікчемним в силу положень Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з тим, що в порушення ст. 41 даного закону договір підряду укладено без проведення відкритих торгів та інших процедур публічних закупівель.

Однак, зазначене твердження відповідача є необґрунтованим, з огляду на наступне.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі" цей Закон застосовується до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Так, в п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать і органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

При цьому, вартість підрядних робіт за договором від 17.02.2020 №3-16, яка становить 203 962,50 грн, не перевищує встановлену в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про публічні закупівлі" для робіт вартість - 1,5 млн грн.

Таким чином, положення наведеного закону не підлягають застосуванню до відносин, які виникли на підставі договору підряду від 17.02.2020 №3-16.

Також господарський суд враховує, що на момент укладення договору підряду від 17.02.2020 №3-16 в Законі України "Про публічні закупівлі" (в редакції від 08.02.2020, підстава - 475-IX) відсутня норма статті 41, на яку посилається в своєму відзиві відповідач.

З підстав викладеного позовні вимоги в частині стягнення 203 962,50 грн заборгованості за Договором заявлено обґрунтовано та такі вимоги підлягають задоволенню.

Також згідно наданих позивачем пояснень, здійснені ним у 2019 році оплати були спрямовані на погашення заборгованості по іншим договорам.

Крім того, позивачем заявлено до стягнення 3 889,00 грн 3% річних, 16 110,24 грн пені та 16 223,73 грн інфляційних втрат з суми боргу 203 962,50 грн.

Правові наслідки порушення юридичними і фізичними особами своїх грошових зобов`язань передбачені, зокрема, приписами статей 549-552, 611, 625 Цивільного кодексу України.

Статями 216, 230 Господарського кодексу України передбачено відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язання у вигляді сплати штрафних санкцій (неустойка, штраф, пеня).

Згідно правил частини 4, 6 ст. 231 Господарського кодексу України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. Штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

За визначенням, наведеним в ст. 549 Цивільного кодексу України, штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

В силу вимог ст. 547 Цивільного кодексу України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного Кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних в порядку ст. 625 Цивільного кодексу України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

В п. 5.1 Договору передбачено, що у випадку несвоєчасної оплати за виконані роботи (надані послуги) Замовник сплачує пеню у розмірі облікової ставки НБУ від суми фактично виконаних робіт (наданих послуг).

При цьому, суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то суд з урахуванням конкретних обставин справи самостійно визначає суми нарахувань у зв`язку з порушенням грошового зобов`язання, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначеного позивачем максимального розміру відповідних пені та інших нарахувань.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок пені та 3 % річних, господарський суд зазначає, що ним обрано початкову дату здійснення нарахувань 15.09.2020.

Разом з тим, в п. 4.4 Договору сторонами погоджено, що враховуючи неритмічність фінансування на зазначені цілі, розрахунки за виконані роботи проводяться протягом одного місяця по закінченню робіт і підписанню відповідних документів.

Акт приймання виконаних робіт підписаний сторонами 15.09.2020 (а.с. 33-35).

Тому, з урахуванням п. 4.4 Договору, 15.10.2020 є останнім днем для проведення розрахунків, а прострочення оплати почалось із 16.10.2020.

Згідно ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Зважаючи на положення вказаної норми, а також відсутність в Договорі іншого строку, нарахування пені має бути припинено 16.04.2021, тобто через шість місяців від 16.10.2020.

Здійснивши перерахунок пені, виходячи з розміру облікової ставки НБУ та із суми боргу 203 962,50 грн за період з 16.10.2020 по 16.04.2021, господарський суд встановив, що остання складає 6 248,73 грн, яка підлягає стягненню з відповідача.

Також суд здійснив власний розрахунок 3 % річних із наведеної суми боргу за період з 16.10.2020 по 05.05.2021 (кінцевий період, визначений позивачем в розрахунку), за результатами якого розмір 3 % річних становить 3 382,81 грн, що підлягає стягненню з відповідача.

Що стосується нарахованих позивачем інфляційних втрат в сумі 16 223,73 грн, господарський суд зазначає наступне.

Сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

При цьому, розрахунок інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання здійснюється, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:

- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;

- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

Зазначену позицію викладено Верховним Судом у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19.

Згідно поданого розрахунку позивачем нараховано індекс інфляції в сумі 16 223,73 грн із суми боргу 203 962,50 грн за період з вересня 2020 року по березень 2021 року (в розрахунку позивача зазначено, що індекс інфляції за квітень 2021 року не встановлено).

Враховуючи, що прострочення оплати почалось із 16.10.2020, вересень 2020 року не включається до розрахунку індексу інфляції.

При цьому, в жовтні 2020 року прострочення оплати тривало з 16-го по 31-й день календарного місяця, тобто 16 календарних днів.

Отже, за період з 16 по 31 жовтня 2020 року прострочення склало більше півмісяця, тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу враховується.

Таким чином, здійснивши власний розрахунок інфляційних втрат за період з жовтня 2020 року по березень 2021 року (в межах визначеного позивачем строку), їх розмір становить 15 128,27 грн, що підлягає стягненню з відповідача.

Відтак, позовні вимоги про стягнення 3% річних, інфляційних втрат та пені з відповідача підлягають задоволенню частково.

Отже, за результатами розгляду справи, господарський суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог Фізичної особи-підприємця Абрамяна Бориса Сергійовича.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 3 430,83 грн.

Керуючись ст. ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з Смолінської селищної ради (26223, Кіровоградська область, Маловисківський район, смт. Смоліне, вул. Козакова, 39, і.к. 05378818) на користь Фізичної особи-підприємця Абрамяна Бориса Сергійовича ( АДРЕСА_1 , і.н. НОМЕР_1 ) 203 962,50 грн боргу, 6 248,73 грн пені, 15 128,27 грн інфляційних втрат та 3 382,81 грн 3% річних, а також 3 430,83 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати позивачу на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1; відповідачу на електронну адресу: та поштову.

Повне рішення складено 09.08.2021.

Суддя В.Г. Кабакова