РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.07.2021Справа № 910/3882/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., за участю секретаря судового засідання Зарудньої О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, будинок 64; ідентифікаційний код 35644262)

до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова (03124, м. Київ, б-р Івана Лепсе, будинок 8; ідентифікаційний код 14312973)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державний концерн "Укроборонпром" (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 36; ідентифікаційний код 37854297)

про визнання недійсним рішення,

Представники сторін:

від позивача: Король Д.В.

від відповідача: Скаржинський М.В.

від третьої особи: Божков Т.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова про визнання недійсним рішення Наглядової ради від 05.03.2021 оформленого протоколом № 88.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що оспорюване рішення порушує права Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" на участь в управлінні товариством та прийняте неправомочним та неповноважним складом Наглядової ради.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 14.04.2021.

Разом із позовною заявою позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони Відкритому акціонерному товариству "Меридіан" імені С.П. Корольова вчиняти будь які дії зі скликання та проведення засідань Наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова до набрання законної сили рішенням суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2021 у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" про забезпечення позову відмовлено.

09.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову.

13.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про залучення третьої особи до участі у розгляді справи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2021 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" про залучення до участі у розгляді справи третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. задовольнити. Залучено до участі у розгляді справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державний концерн "Укроборонпром". Підготовче засідання відкладено на 19.05.2021.

19.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

26.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

05.05.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача про надання матеріалів справи для ознайомлення.

18.05.2021 до Господарського суду міста Києва надійшли пояснення Державний концерн "Укроборонпром" у яких останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.06.2021.

У судовому засіданні 09.06.2021 оголошено перерву до 18.06.2021.

11.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

11.06.2021 до Господарського суду міста Києві надійшла заява позивача про розподіл судових витрат.

У зв`язку з перебуванням судді Баранова Д.О. у відпустці, судове засідання 18.06.2021 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 справу призначено до розгляду на 16.07.2021.

У судовому засіданні 16.07.2021 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд про їх задоволення.

Представник відповідача заперечив щодо заявлених позовних вимог, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи також заперечив щодо позовних вимог та просив суд відмовити в їх задоволенні.

Таким чином, приймаючи до уваги, що матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи у судовому засіданні 16.07.2021 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача та третьої особи, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Меридіан Союз" є акціонером ВАТ "Меридіан" ім. С.П.Корольова з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства - відповідача в розмірі 40,0753%, що підтверджується, зокрема, випискою про стан рахунку в цінних паперах.

05.03.2021 відбулось засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан", на якому було прийнято рішення про обрання Голови Наглядової ради ВАТ "Меридіан", що оформлене протоколом № 88 засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан".

Згідно означеного протоколу на засіданні Наглядової ради були присутні: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Повноваження члена наглядової ради відповідача ОСОБА_5 припинено у зв`язку зі смертю

Відповідно до протоколу № 88 від 05.03.2021 було прийнято рішення про обрання ОСОБА_1 Головою Наглядової ради ВАТ "Меридіан".

Як про це вказує позивач, станом на дату прийняття оспорюваного рішення Наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021, засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" було б правомочним, якщо у ньому приймало б участь 2/3 кількості членів наглядової ради відповідача, що становило 5 осіб (2/3 від семи осіб), втім, засідання було проведено за участі 4 членів Наглядової ради відповідача.

Обґрунтовуючи необхідність звернення до суду позивач вказує, що станом на дату прийняття оспорюваного рішення 05.03.2021 на засіданні Наглядової ради ВАТ "Меридіан" був відсутній кворум, а отже, засідання, що відбулось 05.03.2021 є неправомочним, а рішення прийняті на такому неправомочному засідання Наглядової ради відповідача, є недійсними.

Також, на переконання позивача, склад Наглядової ради ВАТ "Меридіан" є неправомочним, оскільки, сформований з порушення ст. 1, ст. 53 Закону України "Про акціонерні товариства", ст. 112 Закону України "Про управління об`єктами державної власності".

Крім того, позивач вказує, що було порушено сам порядок скликання засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" на 05.03.2021, оскільки, відповідно до п. 8.9. Положення про Наглядову раду ВАТ "Меридіан" в редакції від 18.04.2006 про скликання чергових та позачергових засідань Наглядової ради ВАТ "Меридіан" кожен член Наглядової ради повідомляється рекомендованим листом або шляхом вручення повідомлення особисто під розпис не пізніше ніж за 5 днів до дати проведення засідання.

Водночас, всупереч даних вимог, повідомлення про скликання засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" на 05.03.2021 не було надіслано рекомендованим листом ані на адресу ТОВ "Меридіан Союз", ані на адресу його представників. Також, повідомлення про скликання засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" на 05.03.2021 не було вручено особисто під розпис ані ТОВ "Меридіан Союз", ані його представникам. Невиконання вимог порядку скликання засідань Наглядової ради відповідача порушує права позивача на підготовку, внесення пропозицій до порядку денного, якісну участь у засіданні Наглядової ради ВАТ "Меридіан".

Із поданого відповідачем вбачається, що останній заперечує щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного:

- спеціальні норми матеріального права, що регулюють питання управління корпоративними правами на підприємствах оборонно-промислового комплексу, щодо обрання кандидатур незалежних директорів від іменні держави, не врегульовано на законодавчому рівні, а отже, відкриває можливість позивачу в мажах правової колізії, фактично управляти підприємством оборонно-промислового комплексу, що має стратегічне значення для держави.

- позивач звертаючись за захистом своїх прав як акціонер, не доводить належними допустимим нормами, яке право його саме як акціонера було порушено прийняттям спірного рішення Наглядовою радою та при спробі захистити свої права, шляхом визнання недійсним рішення Наглядової ради в судовому порядку, упереджено застосовує лише приписи Закону України "Про акціонерні товариства", при цьому жодним чином не звертає уваги на установчі документи відповідача, що безпосередньо регулюють скликання і роботу наглядової ради ВАТ "Меридіан" ім. С. П.Корольова, визначення правомочності засідання зазначеного органу управління акціонерного товариства.

Із поданих третьою особою пояснень вбачається, що остання заперечує щодо задоволення позовних вимог, зазначаючи, що чинна на даний час редакція Статуту Товариства не передбачає порядок обрання членів Наглядової ради шляхом кумулятивного голосування та включення у склад Наглядової ради незалежних директорів.

Оскільки склад Наглядової ради Товариства не переобирався з 2010 року, тому відповідний склад Наглядової ради правомочний приймати рішення виключно з питань підготовки, скликання і проведення загальних зборів для обрання членів наглядової ради. Водночас слід зазначити, що непереобраний склад наглядової ради продовжує існувати до його переобрання загальними зборами, проте з певними обмеженнями у прийнятті рішень.

Разом з тим рішення про обрання голови наглядової ради має виключно організаційний характер та прямо не стосується діяльності самого товариства, а отже жодним чином не може суперечити інтересам товариства.

Третя особа зазначає, що обмеження у прийнятті рішень непереобраним складом Наглядової ради, встановлені статтями 52 та 53 Закону України "Про акціонерні товариства", стосуються тих рішень, які безпосередньо пов`язані з діяльністю та управлінням Товариством, а не рішень, які члени Наглядової ради приймають для організації власної роботи, що також виключає у даному випадку перевищення повноважень членами Наглядової ради при прийнятті рішення про обрання голови Наглядової ради.

Так, статтею 86 Господарського процесуального кодексу України вказано, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, то суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступне.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За умовами ч. 2, 3 ст. 20 Господарського кодексу України кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Порядок захисту прав суб`єктів господарювання та споживачів визначається цим Кодексом, іншими законами.

Згідно ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до ч. 3 ст. 167 Господарського кодексу України під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Приписами ч. 1 ст. 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства" корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Статтею 51 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, здійснює управління акціонерним товариством, а також контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Учасники товариства (акціонери), а також інші особи, права та законні інтереси яких порушено рішенням наглядової ради чи виконавчого органу товариства, вправі оскаржити до суду відповідні рішення як акти, оскільки наглядова рада та виконавчий орган товариства є його органами управління, що приймають обов`язкові для виконання рішення. Це відповідає також нормі статті 55 Конституції України. Рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред`явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства. Відповідачем за таким позовом є товариство.

Підставами визнання недійсними рішень наглядової ради можуть бути такі порушення порядку скликання та проведення засідання ради, які мали наслідком неправомочність засідання наглядової ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерами товариства визнаються фізичні і юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженого управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства.

Матеріалами справи підтверджується та сторонами не заперечується, що у статутному капіталі ВАТ "Меридіан" ім. С.П.Корольова державі належить 503718 штук акцій, що складає 50,0001%.

Так, дійсно, відповідно до п. 7.18 Статуту ВАТ "Меридіан" ім. С.П.Корольова, затвердженого загальними зборами акціонерів від 23.03.2009 зі змінами від 02.04.2009, організаційною формою роботи Наглядової Ради є чергові та позачергові засідання. Засідання наглядової ради проводяться за необхідності, але не рідше раз в три місяці. Засідання Наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3 від загальної її кількості. Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань Наглядової ради регулюється Положенням про Наглядову раду,

Згідно п. 8.11 Положення про Наглядову раду ВАТ "Меридіан" в редакції від 18.04.2006 засідання Наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості її членів.

Відповідно до п. 7.3, п. 7.16 Статуту ВАТ "Меридіан" в редакції від 02.04.2009 до компетенції загальних зборів належить:...3) Обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів в кількості 7 осіб строком на 3 роки.

Згідно п. 4.1 Положення про Наглядову раду ВАТ "Меридіан" в редакції від 18.04.2006 наглядова рада складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради.

Загальними зборами акціонерів ВАТ "Меридіан" прийнято рішення про обрання наглядової ради у кількості 7 осіб, оформлене протоколом № 12 загальних зборів акціонерів ВАТ "Меридіан" від 26.03.2010.

Разом з тим, суд зазначає, що 01.05.2016 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів" від 07.04.2015 № 289-VIII, яким частину 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" було викладено у такій редакції "Наглядова рада публічного акціонерного товариства та акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, а також акціонерного товариства, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) якого знаходяться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків, має включати щонайменше двох незалежних директорів".

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 1 Закону України "Про акціонерні товариства", що визначає сферу застосування цього закону, передбачено, що управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.

Правові основи управління об`єктами державної власності, в тому числі корпоративними правами, що належать державі у статутних капіталах господарських організацій, визначає Закон України "Про управління об`єктами державної власності".

Відповідно до ч. 2 ст. 11-2 цього Закону (із змінами гідно із Законом України від 02.06.2016 № 1405-VIII (набрав чинності 25.06.2016) до складу наглядових рад господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, включаються незалежні члени наглядової ради, кількість яких повинна становити більшість членів наглядової ради. Кандидатури осіб, які пропонуються суб`єктом управління об`єктами державної власності, що здійснює управління корпоративними правами держави в господарському товаристві, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до обрання членами наглядової ради господарського товариства, відбираються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а самі члени наглядової ради обираються згідно із Законом України "Про акціонерні товариства", іншими законами, що регулюють діяльність таких господарських товариств.

Відповідно до пп. 29 п. 10 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів" від 16.11.2017 № 2210-VIII (набрав чинності 06.01.2018) в абзаці першому частини 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" слова "включати щонайменше двох незалежних директорів" замінені словами "складатися не менш ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб"; а також доповнено абзацом другим такого змісту: "Положення абзацу першого цієї частини не застосовуються до банків. Вимоги до складу наглядової ради банку визначаються Законом України "Про банки і банківську діяльність".

Отже, як Закон України "Про акціонерні товариства" (з 01.05.2016), так і Закон України "Про управління об`єктами державної власності" (з 25.06.2016) передбачав обов`язкове обрання до складу наглядових рад господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, незалежних членів наглядової ради. Відмінність полягала у тому, що відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, мала включати щонайменше двох незалежних директорів, а відповідно до Закону України "Про управління об`єктами державної власності" - кількість незалежних членів повинна була становити більшість членів наглядової ради.

Відповідно до пункту 21 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів" від 16.11.2017 № 2210-VIII (набрав чинність 06.01.2018), зобов`язано акціонерні товариства (у тому числі, господарські товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі) протягом року з дня набрання чинності цим законом забезпечити приведення складу наглядової ради та її комітетів, а також інших органів управління у відповідність із вимогами Закону № 2210.

Законом № 2210 внесено зміни, в тому числі до частини 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" та визначено, що наглядова рада акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, має складатися не менш ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб.

Відтак, акціонерні товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до 06.01.2019 зобов`язані були привести склад наглядової ради у відповідність із вимогами саме Закону № 2210, яким, зокрема, внесено зміни до частини 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства".

Склад Наглядової ради відповідача як станом на 06.01.2019, так й станом на день прийняття оспорюваного рішення, не було приведено у відповідність з вимогами Закону № 2210, з огляду на що оспорюване рішення прийнято неправомочним складом наглядової ради та є недійсним в силу закону.

Приписами ст. 13 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що установчим документом акціонерного товариства є його статут. Статут акціонерного товариства повинен містити відомості, зокрема, про склад органів товариства та їх компетенцію, порядок утворення, обрання і відкликання їх членів та прийняття ними рішень, а також порядок зміни складу органів товариства та їх компетенції. Статут акціонерного товариства може містити й інші положення, що не суперечать законодавству.

За приписами ч. 2 ст. 54 Закону України "Про акціонерні товариства" голова наглядової ради організовує її роботу, скликає засідання наглядової ради та головує на них, відкриває загальні збори, організовує обрання секретаря загальних зборів, якщо інше не передбачено статутом акціонерного товариства, здійснює інші повноваження, передбачені статутом та положенням про наглядову раду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Закону України "Про акціонерні товариства" засідання наглядової ради скликаються за ініціативою голови наглядової ради або на вимогу члена наглядової ради. Засідання наглядової ради також скликаються на вимогу ревізійної комісії, виконавчого органу чи його члена, інших осіб, визначених статутом акціонерного товариства, які беруть участь у засіданні наглядової ради. Засідання наглядової ради проводяться в міру необхідності з періодичністю, визначеною статутом, але не рідше одного разу на квартал.

Положеннями ст. 53 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки.

Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.

Відтак, суд вказує, що навіть за умови не обрання складу наглядової ради відповідача, раніше обрані члени наглядової ради не уповноважені приймати будь які рішення, в тому числі й оскаржуване в цій справі, крім вирішення питань з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.

Отже, суд вказує, що оскільки склад Наглядової ради відповідача, що було встановлено судом вище, як станом на 06.01.2019, так й станом на день прийняття оспорюваного рішення, не було приведено у відповідність з вимогами Закону № 2210, то за таких обставин рішення Наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021 про обрання Голови Наглядової ради ВАТ "Меридіан" є таким, що прийнято неправомочним складом наглядової ради та відповідно є недійсним в силу закону.

Станом на дату прийняття оспорюваного рішення Наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021, засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" було б правомочним, якщо у ньому приймало б участь 2/3 кількості членів наглядової ради відповідача, що становило 5 осіб (2/3 від семи осіб).

Втім, в порушення визначений в статуті ВАТ "Меридіан", Положенні про Наглядову раду ВАТ "Меридіан" та чинному законодавстві України, засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021 було проведено за участі 4 членів Наглядової ради відповідача. Отже, засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан".

Що ж стосується тверджень, що позивачем не доведено порушення його прав, як акціонера прийняттям спірного рішення Наглядовою радою, то суд зазначає слідуюче.

Як про це вказувалось вище, ТОВ "Меридіан Союз" є акціонером ВАТ "Меридіан" ім. С.П.Корольова з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства - відповідача в розмірі 40,0753%.

Корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами (п. 8 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства").

Прийняття рішень Наглядовою радою відповідача, яка є органом управління Товариством, який здійснює контроль за діяльністю правління, захист прав акціонерів Товариства, вживає заходи, направлені на досягнення мети Товариства.

Водночас, прийняття рішень неправомочним складом Наглядової ради є порушенням права позивача на управління товариством, тобто, порушення його корпоративних прав.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Таким чином, оскільки відповідачем не спростовано обставин прийняття неправомочним складом Наглядової ради оспорюваного рішення, то за таких обставин, суд дійшов висновку, що спірним рішенням порушено корпоративні права позивача, зокрема, на управління, оскільки особи, які не були призначені до вказаного колегіального органу за рішенням загальних зборів, не вправі вирішувати питання що стосуються справ товариства (зокрема, обрання Голови Наглядової ради).

При цьому, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N303-A, п. 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Отже, з огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 231, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" - задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення Наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова (03124, м. Київ, б-р Івана Лепсе, будинок 8; ідентифікаційний код 14312973), що оформлене протоколом № 88 засідання Наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова від 05.03.2021.

3. Стягнути з Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова (03124, м. Київ, б-р Івана Лепсе, будинок 8; ідентифікаційний код 14312973) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, будинок 64; ідентифікаційний код 35644262) витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено: 02.08.2021

Суддя Д.О. Баранов