УХВАЛА

м. Київ

03.08.2021Справа № 910/6296/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., за участю секретаря судового засідання П`янковської Т.В., розглядаючи у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ІНГОССТРАХ»

до Товариства з додатковою відповідальністю «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ГАРДІАН»

про стягнення 19 649, 30 грн

За участю представників:

від позивача - не з`явився,

від відповідача - Черняковський А.В.,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ІНГОССТРАХ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з додатковою відповідальністю «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ГАРДІАН» про стягнення 19 649, 30 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту № APCS69135 від 21.10.2019, внаслідок настання страхової події - дорожньо-транспортної пригоди, позивачем виплачено відшкодування власнику пошкодженого застрахованого ним автомобіля марки «OPEL ASTRA», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , тому, відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» та ст. 993 ЦК України позивач отримав право зворотної вимоги до особи, відповідальної за завдану шкоду. Оскільки цивільна відповідальність власника транспортного засобу - автомобіля марки «FORD TRANSIT», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , водій якого визнаний винним у скоєнні ДТП, застрахована відповідачем, позивач просить суд стягнути з відповідача суму страхового відшкодування.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

17.05.2021 до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому він заперечує проти доводів позову та просить відмовити у його задоволенні. Свої доводи обґрунтовує тим, що ним виплачено суму страхового відшкодування, виходячи з відомостей, зазначених у аварійному сертифікаті № 83-D/78/2 від 05.11.2020, а відтак, на переконання відповідача, вимоги позивача, які ґрунтуються на відомостях звіту № 1439/06-20 від 23.07.2020, якими розмір матеріального збитку визначено в більшому розмірі, є безпідставними.

17.05.2021 від відповідача надійшло клопотання про призначення експертизи, в якому він просить призначити судову автотоварознавчу експертизу та поставити перед експертом таке питання: «Яка вартість матеріального збитку, завданого Opel Astra, д.н.з. НОМЕР_1 , в результаті його пошкодження при ДТП, без ПДВ ?».

18.05.2021 від Моторного (транспортного) страхового бюро України надійшла інформація про страхове покриття № 9-02/16904 від 13.05.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 суд вирішив розгляд справи № 910/6296/21 здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 13.07.2021.

У підготовче засідання 13.07.2021 сторони не прибули, хоча були повідомлені про дату час та місце підготовчого засідання належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 відкладено підготовче засідання до 03.08.2021. Також запропоновано позивачеві надати пояснення з приводу заявленого відповідачем клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи.

У підготовче засідання 03.08.2021 представник позивача не прибув, у зв`язку з чим представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду.

Розглянувши заявлене клопотання, суд вважає, що наявні підстави для його задоволення та залишення позову без розгляду, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 цього Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до частини 2 статті 11 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За змістом частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Слід зауважити, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення містяться і в п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, згідно яких, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Слід зазначити, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності господарського судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ГПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судове засідання, явка якого була визнана судом обов`язковою, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності або ж повідомлення про причини неявки.

Частиною 1 статті 43 ГПК України встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 4 ст. 120 ГПК України ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 позивач отримав 29.06.2021.

Аналогічним чином, копію ухвали Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 позивач отримав 20.07.2021.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій. При цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Тобто, про підготовчі засідання призначені на 13.07.2021 та на 03.08.2021 позивач був повідомлений належним чином, з дотриманням вимог ч. 4 ст. 120 ГПК України.

Втім, позивач про причини неявки суд не повідомив та доказів наявності поважних причин неявки в підготовчі засідання суду не надав. Клопотання про розгляд справи без участі представника також не заявлялось.

Крім цього, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 13.07.2021 суд повідомляв позивача про наслідки, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, а також запропонував останньому надати пояснення з приводу заявленого відповідачем клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи.

Суд зазначає, що неявка позивача перешкоджає з`ясуванню всіх обставин справи, не сприяє вирішенню питань, які повинні бути розглянуті в підготовчому засіданні, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог, а також прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Отже, оскільки позивач не забезпечив явку свого представника в підготовчі засідання 13.07.2021 та 03.08.2021, суд не знаходить підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, подальший розгляд справи є неможливим.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/23344/17 та від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що позовна заява Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ІНГОССТРАХ» підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статями 185, 202, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ІНГОССТРАХ» до Товариства з додатковою відповідальністю «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ГАРДІАН» про стягнення 19 649, 30 грн - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу в повному обсязі складено 03.08.2021.

Суддя О.С. Комарова