УХВАЛА

м. Київ

04.08.2021Справа № 910/12388/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДОНІНВЕСТ» до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «ЦЕНТРЕНЕРГО» про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсним рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРДОНІНВЕСТ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Фонду державного майна України, Публічного акціонерного товариства «ЦЕНТРЕНЕРГО», в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ Фонду державного майна України від 13.12.2019 № 1322 «Про заміну членів наглядової ради Публічного акціонерного товариства «ЦЕНТРЕНЕРГО»;

- визнати незаконним та скасувати наказ Фонду державного майна України від 26.02.2021 № 305 «Про заміну членів наглядової ради Публічного акціонерного товариства «ЦЕНТРЕНЕРГО»;

-визнати недійсним рішення наглядової ради Публічного акціонерного товариства «ЦЕНТРЕНЕРГО», яке оформлене протоколом № 5/2021 від 26.02.2021.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність її повернення заявникові без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Тобто, зазначеною нормою процесуального права передбачено право позивача пред`явити позов до кількох відповідачів, об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

Під позовною вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач вбачає порушення своїх корпоративних прав на управління ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» внаслідок прийняття Фондом державного майна України оспорюваних наказів від 13.12.2019 № 1322 та від 26.02.2021 № 305, якими замінено членів наглядової ради ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Зрештою, наслідком прийняття цих наказів є рішення наглядової ради ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО», яке оформлено протоколом № 5/2021 від 26.02.2021, яким ОСОБА_6 обрано головою наглядової ради ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» та ОСОБА_7 виконуючим обов`язки генерального директора ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО».

Верховний Суд у постанові від 25 липня 2019 року в справі № 916/2733/18 зазначив, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки. Сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, збільшує коло учасників процесу, ускладнює розгляд та вирішення справи.

В даному випадку, кожне з оскаржуваних рішень становить самостійний предмет розгляду, який має окреме коло доказів, підстави виникнення та коло осіб, чиїх прав та/або інтересів стосується таке рішення.

Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). При цьому, зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи (пункт 32 постанови від 27.03.2018 у справі № 910/17999/16 пункт 38 постанови від 25.04.2018 у справі № 925/3/7, пункт 40 постанови від 25.04.2018 у справі № 910/24257/16). Такі ж висновки були викладені і в постановах Верховного Суду України від 21.12.2016 у справі № 910/8956/15 та від 13.09.2017 року у справі № 923/682/16.

Відтак, у випадку розгляду цих вимог в межах одного провадження, судом має бути надана правова оцінка кожного управлінського рішення, відповідність їх вимогам закону, з огляду на змагальність господарського судочинства, судом мають бути враховані доводи усіх учасників судового процесу щодо заявлених вимог, попри те, що деякі з оспорюваних рішень не впливають на права та/або обов`язки усіх осіб, яких позивач просить залучити до участі у справі.

Таким чином, суду необхідно буде здійснити аналіз кожного окремого із заявлених предметів позову, надати їм правову оцінку з дослідженням окремо взятого кола доказів.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Оскільки позовні вимоги не пов`язані між собою підставами виникнення та не пов`язані поданими доказами, хоча є преюдиційними одна до одної, вони не можуть вважатися однорідними, а відтак положення статті 173 ГПК України в даному випадку не можуть бути застосовані.

За таких обставин суд вважає, що позивачем при поданні позову було порушено правила статті 173 ГПК України щодо об`єднання позовних вимог, оскільки підставами даного позову є три окремі управлінські рішення, які становлять самостійні предмети розгляду, кожен з яких має окреме коло доказів та учасників, а відтак сумісний розгляд таких позовних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, що ускладнить вирішення спору, що свідчить про порушення правил об`єднання позовних вимог.

Наведене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 08 жовтня 2019 року в справі № 910/7680/19 та від 20 січня 2021 року в справі № 914/2172/20.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 173 174, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДОНІНВЕСТ» разом із доданими матеріалами - повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Комарова