ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"26" липня 2021 р. Cправа №902/138/21

Суддя Господарського суду Вінницької області Нешик О.С., при секретарі судового засідання Шаравській Н.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом керівника Калинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Калинівської міської ради та Державної екологічної інспекції у Вінницькій області

до дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс", с.Павлівка Калинівського району Вінницької області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: громадянин ОСОБА_1

про стягнення 748221,60 грн шкоди, завданої кримінальним правопорушенням

за участю прокурора: Кавун О.,І., сл. посвідчення,

та представників сторін:

позивача (Державної екологічної інспекції у Вінницькій області): Мукомела А.П. (повноваження згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань);

відповідача: Савченка В.В., діє на підставі ордера, Наборського С.І. - керівник.

третьої особи: ОСОБА_1 паспорт.

Представник позивача (Калинівської міської ради) в судове засідання не з`явився.

ВСТАНОВИВ :

До Господарського суду Вінницької області 18.02.2021 надійшла позовна заява керівника Калинівської місцевої прокуратури, подана в інтересах держави в особі Калинівської міської ради та Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про стягнення з дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" матеріальної шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності, у розмірі 748221,60 грн на користь держави.

Ухвалою суду від 23.02.2021 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №902/183/21; вирішено її розгляд здійснити за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання.

За результатами підготовчого судового засідання, 18.06.2021, судом постановлено ухвалу (із занесенням її до протоколу судового засідання) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 26.07.2021.

На визначену судом дату (26.07.2021) з`явилися: прокурор, представники позивача (Державної екологічної інспекції у Вінницькій області), відповідача та третьої особи. Представник позивача - Калинівської міської ради в судове засідання не забезпечив явку представника, хоча про місце, дату та час його проведення останній повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою від 23.06.2021.

Вказаний вид повідомлення узгоджується із положеннями ч.6 ст. 120 ГПК України відповідно до якого суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Під час судового засідання, 26.07.2021, прокурор та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити. Натомість представник відповідача проти позову заперечував, зазначаючи про недоведеність його вини.

Закінчивши судові дебати, суд вийшов до нарадчої кімнати для прийняття рішення по справі та повідомив орієнтовний час повернення.

На оголошення вступної та резолютивної частин рішення суду представники сторін не з`явилися.

Розглянувши матеріали господарської справи, з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області у період з 05.03.2020 по 12.03.2020 було проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України Дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс", за результатами якої, складено Акт перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 182/ВН (а.с. 22-32).

Так, із змісту вказаного Акту слідує, що в ході перевірки встановлено порушення правил використання лісових ресурсів, зокрема статей 19, 64,67,69 Лісового кодексу України. На території Мізяківської сільської ради Павлівської отг. Калинівського району Вінницької області, Квартал 62 виділ 6,7, квартал 63 виділ 3, 5, 6, 8, квартал 64 виділ 6, 7, 9 виявлено незаконну рубку дерев, а саме: Породи дуб (сироростучі) діаметрами пнів біля шийки кореня 51 см - 1 шт., 57 см - 1 шт., 58 см - 1 шт., 60 см - 1 шт., 62 см - 1 шт., 64 см - 2 шт., 70 см - 1 шт., 71 см - 3 шт., 73 см - 1 шт., 74 см - 1 шт., 75 см - 1 шт., 76 см - 1 шт., 77 см - 1 шт., 78 см - 1 шт., 79 см - 1 шт., 80 см - 3 шт., 82 см - 1 шт., 84 см - 2 шт., 85 см - 5 шт., 86 см - 2шт.. Природи дуб (сухостійні) 50 см - 1 шт та породи ясен (сиро ростучі) 48 см - 1 шт. При цьому лісником обходу №14 вказано ОСОБА_1 .

Враховуючи виявлені порушення, старшим державним інспектором здійснено розрахунок заподіяної шкоди, відносно незаконної порубки 32 дерев та встановлено її розмір - 748 221,89 грн (а.с.33).

Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 18.12.2020 у справі №132/3008/20 на підставі ст.47 КК України задоволено клопотання трудового колективу Дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального підприємства "Віноблагроліс" (далі по тексту також - ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс") про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_1 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України в рамках кримінального провадження №0000015 від 26.03.2020 та закрито провадження. Обвинувачений ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованого злочину визнав повністю.

Дана ухвала суду 25.12.2020 набула законної сили.

Під час судового розгляду вказаної справи (№132/3008/20) встановлено наступне:

" ОСОБА_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.367 КК України (службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх обов`язків через несумлінне ставлення до них, якщо воно спричинило тяжкі наслідки), за наступних обставин.

У відповідності до наказу директора ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс" від 12.07.2017 ОСОБА_1 , будучи призначеним на посаду лісника ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс" та відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України, являючись службовою особою комунального підприємства ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс", у відповідності до договору про повну матеріальну відповідальність від 02.01.2018, являючись матеріально відповідальною особою за ввірені йому лісові ресурси у обході №14 ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс" (територія Калинівської міської ради (Мізяківська сільська рада Павлівської об`єднаної територіальної громади Калинівського району Вінницької області), в обході №14 в період з 13.05.2019 до 12.03.2020 неналежно виконував покладені на нього службові обов`язки щодо охорони лісів і довіреного йому майна, внаслідок чого невстановленими слідством особами здійснена незаконна вирубка дерев породи дуб та ясен у кількості 33 штук в обході №14 квартали 62-64 ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс", яка була виявлена у ході планової перевірки Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області (акт№182/ВН від 12.03.2020).

У відповідності до висновку експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи №4008/20-21 від 22.06.2020 розмір шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок незаконної рубки дерев в обході №14 квартали 62-64 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКП «Віноблагроліс» становить 748 221,60 грн, що відповідно до примітки ч ст. 364 КК України є тяжкими наслідками."

Постійним лісокористувачем ділянку ліси в межах території кварталів 62,63,64 обходу №14, де мав факт незаконної порубки лісу - є ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс".

Таким чином, прокурор стверджуючи, що саме ДП "Калинівський райагроліс" ВОКП "Віноблагроліс" не забезпечило охорону і збереження закріплених лісів, допустило їх самовільну порубку, внаслідок чого, навколишньому природному середовищу спричинено збиток у сумі 748221,60 грн.

Невідшкодування відповідачем завданої шкоди слугувало підставою для звернення прокурора із даним позовом до суду.

З урахуванням встановлених обставин справи, суд враховує нижченаведені норми чинного законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п.3 ч.1 ст.131-1 Основного Закону в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Законом України "Про прокуратуру" визначено правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.2 Закону України "Про прокуратуру" на прокуратуру покладається, зокрема, така функція як представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом. Статтею 23 ЗУ "Про прокуратуру" регламентовано особливості представництва інтересів громадянина або держави в суді, що полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

За приписами ч.ч. 3, 4, абз.2 ч.5 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Згідно з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі №912/2385/18, відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до п.п. 9, 10 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 46 від 02.02.2021, Інспекція відповідно до покладених на неї завдань має право розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, виступати позивачами та відповідачами у судах.

Відповідно до ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п.7 ч.3 ст.29 та п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України розмір шкоди підлягає стягненню із врахуванням наступного розподілу: 50% до спеціального фонду місцевого бюджету сільської ради, на території якої вчинено правопорушення, 20% до спеціального фонду обласного бюджету, 30% до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, суд констатує, що матеріали справи не містять доказів вжиття Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області, а також і Калинівською міською радою заходів цивільно-правового характеру щодо стягнення з відповідача завданої шкоди.

Листами №02.34-317вих-21 від 09.02.2021 та № 02-34-133вих-21 від 20.01.2021 Калинівська місцева прокуратура повідомила Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області та Калинівську територіальну громаду про намір здійснити представництво інтересів держави в суді у спірних правовідносинах.

За наведених обставин, суд вважає обґрунтованими підстави представництва прокурором інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області та Калинівської міської ради.

Встановивши фактичні обставини справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 11 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) встановлено, що цивільні права і обов`язки виникають безпосередньо з актів цивільного законодавства, а також внаслідок завдання майнової (матеріальної) шкоди.

Відповідно до статті 1 Лісового кодексу України (надалі ЛК України), ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають та незалежно від права власності на них становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Право користування лісами, згідно статей 16, 17 ЛК України, здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень. Право постійного користування лісами посвідчується державним актом на право постійного користування земельною ділянкою.

Ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів. Підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень. (ст.63, п.5 ст.64 ЛК України).

За приписами ст.ст. 86, 89, 90 ЛК України організація і забезпечення охорони і захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, зокрема, від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Постійні лісокористувачі зобов`язані: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вживати інших заходів; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів. (ч.2 ст.19 ЛК України).

Відповідно до п.п. 1.1., 1.3. Статуту Дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" відповідач є дочірнім підприємством Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" (ВОКСЛП "Віноблагроліс"), надалі Засновника, яке створено на базі майна, переданого Засновником у статутний фонд дочірнього підприємства. Підприємство є юридичною особою, має самостійний баланс, поточні та валютні рахунки у банківських установах, круглу печатку, штампи та бланки зі своїм повним найменуванням.

Згідно із п.п. 2.1.1., 2.1.4. Статуту метою діяльності відповідача за дорученням засновника на підставі угоди є: організація ведення та розвитку лісового господарства у відповідності до розроблених та затверджених у встановленому порядку матеріалів лісовпорядкування, включаючи питання охорони, захисту, раціонального використання та заготівлі лісових ресурсів і відтворення лісів на території земель лісового фонду закріпленого району, що знаходяться в постійному користуванні засновника, забезпечення підвищення продуктивності, посилення їх корисних властивостей, задоволення потреб територіальних громад області у лісових ресурсах на основі їх наукового обґрунтованого раціонального використання. Організація виконання вимог лісового законодавства на землях лісового фонду.

З викладеного слідує, що на дочірнє підприємство Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" покладено обов`язки по організації ведення лісового господарства, включаючи питання охорони, захисту, раціонального використання та заготівлі (переробки) лісових ресурсів і відтворення лісів на території земель лісового фонду Мізяківської сільської ради Павлівської отг. Калинівського району Вінницької області, а саме кварталів 62, 63, 64 обходу № 14, де мав місце факт незаконної порубки лісу.

Разом з тим, відповідач у порушення вищевикладеного та положень зазначених норм права не забезпечив охорону, захист та збереження лісу від незаконної рубки, що підтверджується безпосередньо Актом перевірки №182/ВН.

Одночасно слід зазначити, що як слідує із змісту Акту, перевірка проводилась за участю лісничого ДП "Калинівський райагроліс" ВОКСЛП "Віноблагроліс" ОСОБА_2 та майстра лісу ДП "Калинівський райагроліс" ВОКСЛП "Віноблагроліс" ОСОБА_3, які разом із директором ДП "Калинівський райагроліс" ВОКСЛП "Віноблагроліс" ОСОБА_4 підписали вказаний Акт без заперечень.

При цьому суд констатує, що в матеріалах справи відсутні докази оскарження чи скасування зазначеного акту екологічної інспекції в судовому порядку.

Таким чином, Акт перевірки є належним і допустимим доказом в розумінні статей 77, 76 ГПК України, який підтверджує факт порушення природоохоронного законодавства зі сторони відповідача.

Згідно змісту ст.105 ЛК України особи винні у порушенні лісового законодавства, зокрема у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, порушенні порядку заготівлі та вивезення деревини, порушенні інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, несуть встановлену законом дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність.

Відповідно до статті 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно зі ст.ст. 68, 69 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування майнової шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст.1172 Цивільного кодексу України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Протиправна бездіяльності таких осіб полягає у незабезпеченні працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особами.

Разом з тим, відповідач не надав суду доказів, які б свідчили про вчинення ним дій, спрямованих на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних вирубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду на виконання вимог лісового та природоохоронного законодавства, а також про відсутність його вини у протиправній бездіяльності.

При цьому, слід зазначити, що для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідно встановити наявність чотирьох елементів правопорушення, а саме: протиправна поведінка боржника, яка проявляється у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов`язання; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками, що означає, що збитки мають бути наслідком саме даного порушення боржником зобов`язання, а не якихось інших обставин, зокрема дій самого кредитора або третіх осіб; вина боржника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Матеріали справи містять докази, які підтверджують наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. Так, ДП "Калинівський райагроліс", як лісокористувач, не дотримавшись вимог законодавства в частині забезпечення охорони та захисту лісових насаджень, не забезпечив збереження не призначених для порубки дерев, не здійснив комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, незаконних порубок, не запобіг порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, чим допустив самовільну порубку на підпорядкованій йому території, своєчасно не виявив таких порушень і не вжив відповідних заходів для їх усунення, внаслідок чого державі завдано матеріальної шкоди.

З урахуванням наведеного, в його сукупності, суд дійшов висновку, що прокурор правомірно звернувся до суду з даним позовом за захистом порушеного права.

Щодо визначення позивачем розміру заподіяної шкоди у сумі 748221,60 грн, слід зазначити наступне.

За результатами виявленого порушення правил використання лісових ресурсів, в тому числі, про що зафіксовано в п. 7 опису виявлених порушень вимог законодавства Акту №182/ВН від 12.03.2020, було складено експертний висновок №4008/20-21 від 22.06.2020.

Так, із змісту вступної частини вказаного висновку експерта слідує, що разом з матеріалами кримінального провадження №0000011 від 28.01.2020 на розгляд експерту було надано копію акту перевірки Державної екологічної інспекції у Вінницькій області №182/ВН від 12.03.2020.

Про дослідження експертом вказаного акту органу контролю, при визначенні суми матеріального збитку, завданого незаконними рубками дерев у обході №14 ДП "Калинівський райагроліс", також вказано у вихідних даних висновку експерта №4008/20-21 від 22.06.2020 (сторінка 3 висновку).

Крім того дані перевірки Державної екологічної інспекції у Вінницькій області зазначено у частині "Дослідження" вищезазначеного висновку експерта, зокрема під час здійснення розрахунку розміру шкоди внаслідок незаконної вирубки дерев в обході № 14 (сторінки 6-8 висновку експерта).

Таким чином, зі змісту висновку експерта щодо розміру матеріального збитку, завданого незаконними рубками дерев у обході №14 ДП "Калинівський райагроліс" № 4008/20-21 слідує, що він складений у тому числі і на підставі акту перевірки Державної екологічної інспекції у Вінницькій області № 182/ВН від 12.03.2020. Зокрема, експертом проведено розрахунок загального розміру шкоди, заподіяної лісовому господарстві внаслідок незаконної вирубки дерев на території ДП "Калинівський райагроліс" та встановлено її розмір у сумі 748221,60 грн.

Згідно ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

На підставі ст.86 Господарського процесуального кодексу України господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З огляду на вищенаведене та враховуючи те, що позивачем доведено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, з урахуванням фактичних обставин, наявних в матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Тоді як, заперечення відповідача спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 86, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" (вул.Миру, 215, с.Павлівка, Калинівський район, Вінницька область, ) на користь держави в особі Калинівської міської ради (вул.В.Нестерчука, 19, м.Калинівка, Калинівський район, Вінницька обл., 22400, ) матеріальну шкоду у розмірі 748 221,60 грн.

3. Стягнути з дочірнього підприємства "Калинівський райагроліс" Вінницького обласного комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства "Віноблагроліс" (вул.Миру, 215, с.Павлівка, Калинівський район, Вінницька область, ) до Державного бюджету України 11223,32 грн судового збору.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

5. Копію рішення надіслати на наступні електронні адреси прокурора (), () позивача - 1 (), позивача - 2 (), відповідача ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1,2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст. 256, 257 ГПК України). Відповідно до п. 17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 05 серпня 2021 р.

Суддя Нешик О.С.

віддрук. прим.:

1 - до справи