ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2021м. ДніпроСправа № 904/1298/21

за позовом Фізичної особи-підприємця Яковлевої Світлани Вікторівни

до відповідачів:

1. Акціонерного товариства "Укрпошта", м. Київ

2. Акціонерного товариства "Укрпошта" в особі Дніпропетровської дирекції АТ "Укрпошта", м. Дніпро

про відшкодування збитків

Суддя Ярошенко В.І.

Секретар судового засідання Сергієнко М.О.

Представники:

від позивача: Стельмах М.І., довіреність б/н від 16.10.2020, представник;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: Сухорученко Н.В., довіреність б/н від 14.12.2020, представник;

ПРОЦЕДУРА

Фізична особа-підприємець Яковлева Світлана Вікторівна звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1 Акціонерного товариства "Укрпошта" та відповідача-2 Акціонерного товариства в особі Дніпропетровської дирекції АТ "Укрпошта" про стягнення матеріальних збитків у розмірі 1 004 603, 12 грн.

Ухвалою суду від 23.02.2021 клопотання Фізичної особи-підприємця Яковлевої Світлани Вікторівни позовну заяву Фізичної особи-підприємця Яковлевої Світлани Вікторівни залишено без руху. Запропоновано Фізичній особі-підприємцю Яковлевій Світлані Вікторівні, протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати суду докази сплати (доплати) судового збору у розмірі 5 023, 02 грн.

23.02.2020 через канцелярію суду від ФОП Яковлевої Світлани Вікторівни надійшла заява про забезпечення позову, в якій остання просить:

- накласти арешт на 47/100 часток нежитлового приміщення, капітальний ремонт в якому є предметом спору, що належить Акціонерному товариству "Укрпошта" (м. Київ, вул. Хрещатик, 22; ідентифікаційний код 25560045), яке знаходиться за адресою: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, проспект Поштовий (стара назва - Карла Маркса), 39 і займають земельну ділянку з кадастровим номером: :08:303:0014, яке орендується ФОП Яковлевою Світланою Вікторівною на умовах договору оренди нерухомого майна № 14.0818-01/3.3.Р34 від 14.08.2018.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.03.2021 відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання призначено на 05.04.2021

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.03.2021 у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Яковлевої Світлани Вікторівни про забезпечення позову відмовлено.

31.03.2021 відповідач-1 подав відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 05.04.2021 відкладено підготовче засідання на 11.05.2021.

Ухвалою суду від 11.05.2021 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 904/1298/21 на 30 днів. Відкладено підготовче засідання на 07.06.2021.

Ухвалою суду від 12.07.2021 закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 26.07.2021.

26.07.2021 позивач подав клопотання про доручення до справи письмових доказів.

ФОП Яковлева С.В. зазначає, що у зв`язку з тим, що вона понесла матеріальні збитки при проведенні ремонту в орендованому нежитловому приміщенні за адресою: пр. Поштовий, 39, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області. Дане приміщення відповідачі передали в незадовільному стані, Тому в підтвердження викладених обставин позивачка просить залучити до матеріалів справи Висновок № 07/156 будівельно-технічної експертизи від 30.06.2016.

Розглянувши в судовому засіданні дане клопотання позивача, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 73 ГПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Відповідно до статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати суду докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, часник справи повинен повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 80 ГПК України).

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ч. 5 ст. 80 ГПК України).

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом (ч. 6, 8 ст. 119 ГПК України).

Частиною 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Суд зазначає, що докази, які позивач вважає необхідно долучити до матеріалів справи, подані із пропуском встановленого процесуального строку, про поновлення якого позивачем не заявлено, а тому не приймаються судом до розгляду.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про долучення документів до матеріалів справи.

В ході судового засідання 26.07.2021 розглянуто справу по суті, встановлено обставини справи та досліджено наявні у матеріалах справи докази.

В судовому засіданні 26.07.2021 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частин.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що для ведення господарської діяльності і виконання умов договору оренди нежитлового приміщення № 140818-01/3.3.Р34 від 14.08.2018 ФОП Яковлева С.В. зробила капітальний ремонт нежитлового вбудованого приміщення площею 555 м. кв, розташованого на першому, другому поверхах та у підвалі двохповерхової будівлі за адресою: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Поштовий, 39.

До початку здійснення ремонту, через свого представника Марвана Артура Теймуразовича, ФОП Яковлева С.В. повідомила орендодавця (АТ «Укрпошта») про необхідність здійснення даного ремонту, на що отримала усну позитивну відповідь.

Затрати на ремонт нежитлового приміщення, яке позивач орендує у Акціонерного товариства «Укрпошта», складає в сумі 1 004 603, 12 грн.

Крім того, згодом із загальнодоступних джерел "Інтернет" позивачу стало відомо, що Акціонерне товариство "Укрпошта" звернулось до Державного підприємства "Прозорро.Продажі" для реалізації на торгах Комплексу будівель, загальною площею 861,10 м2 , які знаходяться за адресою: 50000, пр. Поштовий (Карла Маркса), 39, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, Україна, і займають земельну ділянку з кадастровим номером: :08:303:0014. Лот № 47s. Акціонерне товариство "Укрпошта" не повідомило ФОП Яковлеву С.В. про намір реалізувати на публічних торгах нежитлове приміщення, яке орендується і яке зараз є об`єктом судового спору.

Разом з цим, балансова вартість орендованого майна, за умов договору, станом на 30.06.2018 склала 91 355,14 грн., а на сайті ДП "Прозорро.Продажі", стартова ціна на аукціоні становить 2 754 286,80 грн. ФОП Яковлева С.В. вважає, що АТ "Укрпошта", не вклавши ніяких зусиль та не понесло ніяких затрат у вигляді грошових коштів на ремонт нежитлового приміщення, зараз активно використовує цей ремонт у власних цілях.

Позиція відповідача-1

Відповідач-1 не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов.

Позиція відповідача-2, викладена у відзиві на позовну заяву

Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Зазначаючи, що договір оренди нерухомого майна був укладений на підставі проведених електронних торгів, які відбулися 17.07.2018, протокол № UA-PS-2018-07-02-00001-3.

14.08.2018 підписано та скріплено печатками відповідний акт прийому-передачі майна, в якому зазначено, що технічний та санітарний стан нерухомого майна задовільний. Ніяких заперечень та зауважень до Акту приймання-передачі майна представником позивача не зафіксоване.

Відповідач звертає увагу, що інформація про умови передачі майна в оренду, у тому числі стан майна, публікується на інформаційному електронному оголошенні та є доступною для всіх бажаючих взяти участь в електронному аукціоні.

Крім того, перш ніж зареєструватися для участі всі потенційні учасники мають можливість період прийому заяв, особисто оглянути об`єкт та з`ясувати всі питання стосовно стану об`єкту та умов передачі майна в оренду, однак, позивачка не скористалася своїм правом оглянути об`єкт оренди та переконатися у фактичному стані.

Щодо повідомлення відповідача-2 про здійснення ремонтних робіт, ПАТ «Укрпошта» зазначає наступне.

Відповідно до умов договору позивач має право з письмового дозволу відповідача-2 здійснювати за власний рахунок поліпшення орендованого майна, для отримання якого позивач надсилає відповідачу-2 пропозицію про поліпшення майна з детальним описом, що саме планується поліпшити, яким способом, орієнтована вартість робіт і поліпшень, строк виконання тощо. Тільки після отримання дозволу можливо здійснювати поліпшення.

Також, сторони погодили, що всі здійсненні невід`ємні поліпшення визнаються власністю відповідача-2 та не підлягають компенсації/відшкодуванню, вартість таких поліпшень не підлягають зарахуванню до розміру орендної плати.

Тож, відповідач вважає, що у позивача відсутні правові підстави для стягнення з нього витрат понесених на ремонт орендованого об`єкту.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

14.08.2018 між Акціонерним товариством "Укрпошта" в особі Дніпропетровської дирекції АТ "Укрпошта" (далі - орендодавець, відповідач-1 та відповідач-2) та фізичною особою Яковлевою Світланою Вікторівною (далі - орендар, позивач) укладено Договір оренди нерухомого майна № 140818-01/3.3Р34 (далі договір).

Орендодавець передає, а орендар бере в строкове платне користування нежитлове вбудоване приміщення площею 555,0 м2, розташоване на першому, другому поверхах та у підвалі двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Поштовий, 39 (п.п.1.1 1.1.1).

Відповідно до підпункту 1.1.2 пункту 1 договору, мета використання - розміщення об`єктів торгівлі з продажу не продовольчих товарів, офісні приміщення.

Згідно підпункту 1.1.3 пункту 1 договору балансова вартість майна станом на 30.06.2018 складає 91 355, 14 грн.

Передача орендареві майна в користування здійснюється одночасно з підписанням сторонами Акту приймання-передачі майна (пункт 2.1 договору).

Пунктом 2.3 передбачено, що орендар зобов`язаний повернути орендодавцю майно, разом з отриманими приналежностями, обладнанням, інвентарем, а також з усіма поліпшеннями, які неможливо відокремити від майна, в належному стані, з урахуванням природного зносу, не пізніше останнього дня строку дії договору, при цьому, сторони підписують Акт приймання - передачі майна.

Згідно протоколу електронних торгів від 17.07.2018 № ІІА-Р5-2018-07-02-000001-3 та п. 3.1. Договору, орендну плату встановлено у розмірі 51 000,00 (п`ятдесят одна тисяча гривень 00 копійок) грн.

Пунктами 3.1, 3.2 договору передбачено, що згідно умов конкурсу орендар має право на 2 календарні місяці орендних канікул, тому орендна плата з 14 серпня 2018 року по 13 жовтня 2018 року (включно) встановлена у розмірі 1, 20 грн з урахуванням ПДВ, та витрати на утримання орендованого майна згідно діючих тарифів. Враховуючи право Орендаря на орендні канікули, з 14.10.2018 Орендар повинен сплачувати орендну плату у розмірі 51 000, 00 гривень.

Відповідно до п. 3.4. Договору оплата орендної плати за перший та останній місяць оренди здійснюється Орендарем не пізніше 10 робочих днів після підписання Акту приймання - передачі майна в оренду, та щомісяця до 20 числа місяця, наступного за звітним місяцем, Орендар здійснює орендну плату шляхом банківського переказу на поточний рахунок Орендодавця. Підставою для оплати є Договір, складання актів наданих послуг чи виконаних робіт з оренди не вимагаються (п. 3.5 Договору).

Відповідно до підпункту 5.2.2 пункту 5 договору орендар має право з письмового дозволу ПАТ «Укрпошта», здійснювати за власний рахунок поліпшення орендованого майна. Для отримання письмового дозволу орендар надсилає орендодавцю пропозицію про поліпшення майна з детальним описом, що саме планується поліпшити, яким способом, орієнтована вартість робіт і поліпшень, строк виконання тощо. Сторони погодили, що здійснення орендарем будь-якого поліпшення майна не визнається створенням нової речі і орендар не стає її співвласником і не набуває права власності на майно або його частину незалежно від наявності згоди (узгодження) орендодавця на здійснення будь-яких поліпшень. Усі невідокремлені (невід`ємні) поліпшення визнаються власністю орендодавця та не підлягають компенсації/відшкодуванню орендодавцем невід`ємних поліпшень майна і від зарахування вартості таких поліпшень до розміру орендної плати. Всі поліпшення, які можуть бути відокремлені без пошкодження об`єкту оренди та здійсненні орендарем за рахунок власних коштів з дозволу орендодавця, можуть бути вилучені орендарем.

Орендар зобов`язаний на підставі письмового дозволу орендодавця здійснювати поточний ремонт, відновлення, зміну, переобладнання майна, обладнання, інвентаря (підпункт 6.1.5 пункту 6 договору).

Цей договір набирає чинності після підписання його сторонами і діє на протязі 35 календарних місяців, саме до 13 липня 2021 року включно та до повного виконання сторонами свої зобов`язань (підпункт 11.1 пункту 11 договору).

Відповідно до п. 13.7 договору усі зміни і доповнення до цього договору оформляються у вигляді додаткових угод, які дійсні лише за умови, якщо складені в письмовій формі та підписані обома сторонами, окрім випадків, зазначених у договорі.

На виконання умов договору відповідач-1 в особі відповідача-2 передав, а позивач прийняв відповідно до умов договору № 140818-01/3.Р34 від 14.08.2018 нежитлове вбудоване приміщення площею 550, 0 м. кв, розташоване на першому, другому поверхах та у підвалі двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Поштовий, 39, що підтверджується підписаним сторонами без заперечень та зауважень актом приймання-передачі майна від 14.08.2018 (арк.с. 53).

Як зазначає позивач, для ведення господарської діяльності і на виконання договору оренди нежитлового приміщення № 140818/01/3.3.З34 від 14.08.2021 ним було здійснено ремонт нежитлового приміщення на суму 1 004 603, 12 грн. В підтвердження понесених витрат позивач надає: кошторис на ремонт приміщення від 30.04.2019 року на суму 132 069, 58 грн, кошторис на ремонт приміщення від 31.05.2019 року на суму 371 647, 20 грн, кошторис на ремонт приміщення від 30.06.2019 на суму 294 268, 30 грн, кошторис на ремонт приміщення від 31.07.2019 на суму 206 618, 04 грн та первинні документи, які підтверджують виконання робіт (т. 1 арк. с. 102-172).

ФОП Яковлева Світлана Вікторівна вважає, якщо поліпшення не можуть бути відокремлені, орендар має право на відшкодування вартості витрат або на зарахування їх вартості в рахунок орендної плати.

Тому позивач, посилаючись на вищевказані обставини, просить суд стягнути з АТ «Укрпошта» та АТ «Укрпошта» в особі Дніпропетровської дирекції АТ «Укрпошта» матеріальні збитки у загальному розмірі всіх вищезазначених витрат в сумі 1 004 603, 12 грн.

Щодо вимог до відповідача-2

В якості відповідача-2 позивач зазначає АТ «Укрпошта» в особі Дніпропетровської дирекції АТ "Укрпошта" (3; 49000, м. Дніпро, пр-т Дм. Яворницького, буд. 62).

Під час розгляду справи по суті позивач наполягав, що саме Дніпропетровська дирекція АТ «Укрпошта» є відповідачем-2 у даній справі, оскільки має власний банківський рахунок.

Частиною 3 статті 22 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що місцеві господарські суди розглядають справи, що виникають із господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом до їх юрисдикції.

Подання позовної заяви за правилами Господарського процесуального кодексу України означає, що позовна заява має бути подана за правилами предметної та суб`єктної юрисдикції справ відповідно до статті 20 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу

Виходячи з наведених норм, спір підвідомчий господарському суду якщо склад його учасників відповідає нормам ст. 4, 45 Господарського процесуального кодексу України.

Як встановлено судом, в якості відповідача-2 в позові зазначену Дніпропетровську дирекцію АТ «Укрпошта».

В силу статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Згідно із статтею 95 Цивільного кодексу України філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням і здійснює всі або частину її функцій. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення.

Пунктом 1.7 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" роз`яснено, що відповідно до чинного законодавства, зокрема, Цивільного та Господарського кодексів України, Законів України "Про господарські товариства", «Про акціонерні товариства», «Про банки і банківську діяльність", юридичні особи для здійснення своїх функцій мають право створювати філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами. Коло повноважень відокремленого підрозділу юридичної особи стосовно здійснення у господарському суді повноваження сторони у справі від імені цієї особи визначається установчими документами останньої, положенням про відокремлений підрозділ, яке затверджено юридичною особою, або довіреністю, виданою нею ж у встановленому порядку керівникові цього підрозділу. При цьому слід мати на увазі, що стороною у справі є юридична особа, від імені якої діє відокремлений підрозділ, і рішення приймається саме стосовно підприємства чи організації - юридичної особи, але в особі її відокремленого підрозділу.

Таким чином, у спірних правовідносинах, за правилами встановленими процесуальним законодавством в якості відповідача може виступати юридична особа, або юридична особа в особі філії (якщо філія наділена відповідними повноваженнями і про це є належні докази).

Відповідно до частини 2 статті 89 Цивільного кодексу України до єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

При цьому, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Дніпропетровська дирекція АТ «Укрпошта» (3; 49000, м. Дніпро, пр-т Дм. Яворницького, буд. 62) є філією (інший відокремлений підрозділ).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України господарський суд закриває провадження у справі, якщо спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Згідно до частини 2 статті 231 Господарського процесуально кодексу України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

Судом роз`яснюється, що розгляд даної справи повинен бути здійснено в порядку господарського судочинства, якщо вона буде подана до юридичної особи або до юридичної особи в особі відокремленого підрозділу, за наявності відповідних повноважень у останнього підтвердженого належними доказами.

З огляду на вищевикладене, суд вбачає наявними підстави для закриття провадження у справі в частині вимог пред`явлених до Дніпропетровської дирекція АТ «Укрпошта» на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно статті 11 Цивільного кодексу України Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України передбачено, шо зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з частиною 1 статті 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Правовідносини між сторонами виникли на основі договору оренди нерухомого майна № 140818-01/3.3Р34 від 14.08.2018, та за своїм характером відносяться до господарських, виходячи зі змісту ст. 173, 174 Господарського кодексу України, як такі, що виникли з господарського договору, і відповідно до ст. 1 Господарського кодексу України є предметом його регулювання.

Згідно статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Предметом спору у дані справі є вимога позивача (наймача) про стягнення з відповідачів (наймачів) збитків у вигляді витрат на ремонтні роботи нежитлового приміщення, яке ФОП Яковлева С.В. орендує у АТ «Укрпошта», що знаходиться за адресою: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, проспект Поштовий, буд. 39.

Згідно статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Статтею 224 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б в разі належного виконання зобов`язань або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила правопорушення, у відповідності до частини 1 статті 225 Господарського кодексу України, включаються:

- вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

- матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Виходячи з загальних принципів цивільного права для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: 1) протиправної поведінки; 2) наявності збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Виходячи з наведеного та в силу статті 74 Господарського процесуального кодексу України, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків і докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань і заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань.

Тобто, вимога про відшкодування збитків може пред`являтися виключно у разі, якщо збитки є результатом порушення права і виключно до особи, яка це право порушила.

Частиною 3 статті 767 Цивільного кодексу України передбачено, що наймач зобов`язаний у присутності наймодавця перевірити справність речі. Якщо наймач у момент передання речі в його володіння не переконається у її справності, річ вважається такою, що передана йому в належному стані.

Згідно статті 778 Цивільного кодесу України наймач може поліпшити річ, яка є предметом договору найму, лише за згодою наймодавця. Якщо поліпшення можуть бути відокремлені від речі без її пошкодження, наймач має право на їх вилучення. Якщо поліпшення речі зроблено за згодою наймодавця, наймач має право на відшкодування вартості необхідних витрат або на зарахування їх вартості в рахунок плати за найм речі. Якщо в результаті поліпшення, зробленого за згодою наймодавця, створена нова річ, наймач стає її співвласником. Частка наймача у праві власності відповідає вартості його витрат на поліпшення речі, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо наймач без згоди наймодавця зробив поліпшення, які не можна відокремити без шкоди для речі, він не має права на відшкодування їх вартості.

Позивачка стверджує, що повідомила орендодавця про необхідність здійснення даного ремонту та отримала усну позитивну згоду.

Однак, відповідних доказів матеріали справи не містять.

Також, як встановлено судом вище, сторони підписали акт приймання-передачі майна від 14.08.2018 без зауважень.

Крім того, право на здійснення поліпшень орендованого майна орендарем передбачено у підпункті 5.2.2 пункту 5 договору, відповідно до якого орендар має право з письмового дозволу ПАТ «Укрпошта», здійснювати за власний рахунок поліпшення орендованого майна. Для отримання письмового дозволу орендар надсилає орендодавцю пропозицію про поліпшення майна з детальним описом, що саме планується поліпшити, яким способом, орієнтована вартість робіт і поліпшень, строк виконання тощо. Сторони погодили, що здійснення орендарем будь-якого поліпшення майна не визнається створенням нової речі і орендар не стає її співвласником і не набуває права власності на майно або його частину незалежно від наявності згоди (узгодження) орендодавця на здійснення будь-яких поліпшень. Усі невідокремлені (невід`ємні) поліпшення визнаються власністю орендодавця та не підлягають компенсації/відшкодуванню орендодавцем невід`ємних поліпшень майна і від зарахування вартості таких поліпшень до розміру орендної плати. Всі поліпшення, які можуть бути відокремлені без пошкодження об`єкту оренди та здійсненні орендарем за рахунок власних коштів з дозволу орендодавця, можуть бути вилучені орендарем

Доказів зміни або визнання недійсною цієї умови договору сторонами не надано.

Тому вимоги позивача про стягнення з відповідача-1 збитків, пов`язаних із проведенням ремонтних робіт, визнаються судом необґрунтованими.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Позивач, заявляючи вимогу про відшкодування збитків, не довів протиправності поведінки відповідача-1, його вини та причинного зв`язку між діями і завданими збитками, тобто не довів повного складу цивільного правопорушення.

З огляду на вищенаведене позовні вимоги до відповідача-1 задоволенню не підлягають.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, в тому числі зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 15 069, 05 грн, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Провадження у справі № 904/1298/21 в частині вимог пред`явлених до Дніпропетровської дирекції АТ «Укрпошта» про стягнення матеріальних збитків у розмірі 1 004 603, 12 грн закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України.

У задоволенні позову Фізичної особи-підприємця Яковлевої Світлани Вікторівни до Акціонерного товариства "Укрпошта про стягнення матеріальних збитків у розмірі 1 004 603, 12 грн відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 04.08.2021.

Суддя В.І. Ярошенко