ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" серпня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/1752/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Почуєвій А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Київської окружної прокуратури м.Харкова, м.Харків, в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, м.Харків
до Приватного акціонерного товариства "Дитодяг", м.Харків
про стягнення 391 044,01грн.
за участю представників:

від прокуратури: Кальницький А.В.

від позивача: Сосіна І.О.

від відповідача: Грищенко О.В.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Київської окружної прокуратури м.Харкова (надалі - прокурор) в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області (надалі - позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Дитодяг" (надалі - відповідач) про стягнення 391044,01грн. збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Ухвалою від 12.05.2021 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.06.2021.

26 травня 2021 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти вимог прокурора заперечив, посилаючись на їх необґрунтованість. При цьому, зазначив, що надавав на вимоги Державної екологічної інспекції у Харківській області інформацію стосовно робочого часу кожного джерела викиду забруднюючих речовин у атмосферне повітря. Проте, не зважаючи на володіння повною інформацією щодо часу роботи кожного джерела викиду, фактичного споживання відповідачем природного газу, часу припинення та поновлення постачання газу, обумовленого сезонністю використання джерел викиду, позивачем до відповідача були надіслані претензія №19 від 24.02.2021 та претензія №20 від 24.02.2021. При цьому, не беручи до уваги наявну інформацію про час роботи джерел викиду, розрахунки заподіяного державі збитку були здійснені вважаючи фактичний час роботи джерел викиду 24 годинним на добу. У зв`язку з цим, відповідач заперечує правильність здійсненого позивачем розрахунку суми збитків та вважає, що загальний розмір збитків становить 46608,25грн.

У підготовчому засіданні 01.06.2021 судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, а також оголошено перерву до 15.06.2021.

09 червня 2021 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій він не погодився з доводами відповідача. Зазначив, що саме актом перевірки №979/12-02/03-04 від 13.11.2020 встановлено факт наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в період з 25.02.2018 по 27.05.2019 (06.05.2020), що є спірним періодом у вказаній господарській справі. 13.11.2020 Інспекцією винесено припис №172/03-13, пунктом один та два якого зобов`язано надати інформацію стосовно часу роботи джерел викидів протягом 15 днів з дня отримання припису. Припис отримано 18.11.2020, про що свідчить повідомлення про вручення №430. Відповідач інформацію про час роботи джерел викидів у вказаний строк не надав, а тому Інспекцією на підставі п.3.11 "Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря" під час нарахування шкоди використано час роботи джерел викидів 24 години на добу (із врахуванням опалювального періоду).

У підготовчому засіданні 15.06.2021 судом оголошено перерву до 20.07.2021.

23 червня 2021 року від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив, у якому наполягав на неправильності здійсненого позивачем розрахунку суми збитків. Зазначив, що згідно пунктів 1 та 2 припису від 13.11.2020 №172/02-13 відповідачу приписано надати інформацію про час роботи джерел викиду (утворення), що розмішені за адресою вул. Шевченка, 235, м. Харків, з 13.11.2017 по 26.05.2019 щодо джерел викиду №№1-6 та з 13.112017 по 06.05.2020 щодо джерел викиду №9-10. Проте, як вбачається з наданих претензій та позову, розрахунок збитку, заподіяного державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря здійснений за період з 25.02.2018 по 26.052019 щодо джерел викиду №№1-6 та за період з 25.02.2018 по 06.05.2020 щодо джерел викиду №№9-10, за які інформація про час роботи джерел викидів позивачем у підприємства не запитувалась. Крім того, 02.04.2021 Державній екологічній інспекції у Харківській області відповідачем був додатково наданий звіт про виконаній пунктів І та 2 припису від 13.11.2020, додатки якого містять інформацію про фактичний час роботи джерел викиду, об`єм споживання газу та контррозрахунок завданої шкоди внаслідок наднормативних викидів джерел з 25.02.2018 по 26.052019 щодо джерел викиду №№1-6 та за період з 25.02.2018 по 06.05.2020 щодо джерел викиду №№9-10.Проте, позивачем ця інформація не була взята до уваги.

У підготовчому засіданні 20.07.2021 судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, судове засідання призначено на 04.08.2021.

Прокурор у судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала доводи, викладені в позовній заяві та відповіді на відзив, просила позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у даному судовому засіданні проти вимог прокурора та позивача заперечив з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та запереченні на відповідь на відзив, просив у задоволенні позову відмовити.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно і повно дослідивши надані до матеріалів справи докази, суд встановив наступне.

Державною екологічною інспекцією у Харківській області (надалі - Держекоінспекція) на підставі Річного плану здійснення заходів державного нагляду Державної екологічної інспекції України на 2019 рік, затвердженого наказом від 30.11.2018 №262, наказу про здійснення планового заходу від 15.01.2019 №24/01-04, направлення на проведення планової перевірки від 15.01.2019 24/01-04/02-06 та у відповідності до вимог ст. ст. 5, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", проведено у період з 16.01.2019 по 29.01.2019 планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в діяльності ПАТ "Дитодяг".

За результатами перевірки встановлено, що ПАТ "Дитодяг" здійснюються викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин, не ведеться первинний поточний облік кількості, типу складу відходів, а також змішування відходів, для утилізації яких існує відповідна технологія, що є порушенням ст. ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", ст.ст. 17, 33, 34 Закону України "Про відходи".

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Держекоінспекції складено акт №24/01-04/02-06 від 29.01.2019, в якому детально перелічено встановлені перевіркою факти та зафіксовано вищевказані порушення.

Зокрема актом №24/01-04/02-06 від 29.01.2019 зафіксовано, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від наступних джерел викидів (утворення): котлу Маяк-100, який розміщений в адміністративній будівлі (джерело викиду - труба); котлу Маяк-50, який розміщений в адміністративній будівлі (джерело викиду - труба); 2-х котлів Маяк-100, які розміщені в будівлі цеху №1, що знаходиться навпроти адміністративної будівлі (джерело викиду - труба); 2-х котлів Маяк-100, які розміщені в будівлі цеху №2, що знаходиться навпроти адміністративної будівлі ліворуч від будівлі цеху №1 (джерело викиду - труба); ШРП; 2-х твердопаливних котлів, які розміщені в будівлі цеху №1 навпроти адміністративної будівлі (джерела викидів - труби) ; твердопаливного котлу (буржуйки), що розміщений в гаражах на території підприємства, біля будівлі цеху № 2 (джерело викиду - труба), здійснюються за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Таким чином, в період з моменту вводу в експлуатацію вказаного обладнання (вказаних джерел викидів (утворення)) по 29.01.2019 (дата складання акту) AT "Дитодяг" здійснюються наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

Також, Держекоінспекцією з метою усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства керівнику ПАТ "Дитодяг" 30.01.2019 за №02/02-06 внесено припис щодо усунення виявлених порушень, пунктом 1 якого зобов`язано AT "Дитодяг" отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

В подальшому, з метою перевірки виконання ПАТ "Дитодяг" припису від 30.01.2019 №02/02-06, на підставі наказу про здійснення позапланового заходу від 05.11.2019 №828/11-02, направлення на проведення позапланової перевірки від 05.11.2019 828/01-02/02-06 та у відповідності до вимог ст. ст. 4, 6, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Держекоінспекцією проведено у період з 06.11.2019 по 07.11.2019 позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в діяльності ПАТ "Дитодяг".

За результатами даної перевірки складено акт №828/11-02/02-06 від 07.11.2019, яким зафіксовано, що AT "Дитодяг" отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від 27.05.2019 №-4964. Таким чином встановлено, що AT "Дитодяг" у період з 07.11.2016 по 26.05.2019 здійснювало наднормативні викиди. При цьому, інформацію стосовно часу роботи джерел викидів на час приведення перевірки відповідачем не надано.

Також вказаним актом зафіксовано, що AT "Дитодяг" не отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин на джерело утворення викидів, а саме ШРП, що є не виконанням п. 1 припису від 30.01.2019 №02/02-06.

З метою усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства Держекоінспекцією керівнику ПАТ "Дитодяг" 07.11.2019 за №103/02-13 внесено припис щодо усунення виявлених порушень, яким:

- пунктом 1 зобов`язано надати інформацію стосовно часу роботи джерел викиду за період з 07.11.2016 по 26.05.2019 в строк до 18.11.2019;

- пунктом 2 зобов`язано отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від ШРП в строк до 07.01.2020.

20.11.2019 на адресу Інспекції надійшов від AT "Дитодяг" звіт щодо виконання припису від 07.11.2019 №103/02-13, тобто із порушенням строків встановлених приписом.

З метою перевірки виконання ПАТ "Дитодяг" припису від 07.11.2019 за №103/02-13, на підставі наказу про здійснення позапланового заходу від 29.10.2020 №979/12-02, направлення на проведення позапланової перевірки від 29.10.2020 №979/12-02/03-04 та у відповідності до вимог ст. ст. 4, 6, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Держекоінспекцією проведено у період з 03.11.2020 по 13.11.2020 позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в діяльності ПАТ "Дитодяг".

Встановлено, що ПАТ "Дитодяг" виконано частково вимоги припису від 07.11.2019 за №172/03-13 щодо усунення виявлених порушень.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Держекоінспекції складено акт від 13.11.2020 №979/12-02/03-04.

Зокрема, вказаним актом перевірки зафіксовано вже повне виконання вимог припису в частині отримання дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме:

- від 27.05.2019 №-4964;

- від 07.05.2020 №-5610.

Так, відповідно до п.3.12 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, факт усунення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря підтверджується, зокрема, отриманням дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Таким чином, саме актом перевірки №979/12-02/03-04 від 13.11.2020 було встановлено факт усунення відповідачем порушення (наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря).

13.11.2020 Держекоінспекцією винесено припис №172/03-13, пунктом один та два якого зобов`язано відповідача надати інформацію стосовно часу роботи джерел викидів за період з 13.11.2017 по 26.05.2019 (06.05.2020) протягом 15 днів з дня отримання припису.

Як зазначає позивач у відповіді на відзив, і це не було оспорено відповідачем, даний припис був отриманий відповідачем 18.11.2020, про що свідчить повідомлення про вручення №430. Однак запитана Держекоінспекцією інформація у 15-денний строк ним надана не була.

Відповідно до п. 3.11 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України 28.04.2020 № 277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 № 414/34697, час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення). У разі не надання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису) фактичний час роботи джерела викиду вважати 24 годинним на добу.

На підставі вищевказаних положень Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, враховуючи ненадання відповідачем запитаної приписом від 13.11.2020 №172/03-13 інформації, Держекоінспекцією фонд роботи джерел викидів у наднормативному режимі визначений в наступному порядку.

Фонд роботи джерел викидів у наднормативному режимі за період з 25.02.2018 по 06.05.2020 складає: свічки регулятора тиску ШРП (джерело викиду №9 - організоване джерело викиду) - 19248 годин, свічки регулятора тиску ШРП (джерело викиду №10 - організоване джерело викиду) - 19248 години.

На підставі викладеного позивачем визначено, що державі заподіяний матеріальний збиток на суму 47676,91грн.

У період з 25.02.2018 по 26.05.2019 викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел здійснювались за відсутності відповідного дозволу.

Фонд роботи джерел викидів у наднормативному режимі за період з 25.02.2018 по 26.05.2019 складає: газового котлу АОГВ -100Э (джерело викиду №1 - організоване джерело викиду) - 10944 годин, газового котлу АОГВ -100Э (джерело викиду №2 - організоване джерело викиду) - 10944 годин, газового котлу АОГВ -100Э (джерело викиду №3 - організоване джерело викиду) - 10944 годин, газового котлу АОГВ -100Э (джерело викиду №4 - організоване джерело викиду) - 10944 годин, газового котлу АОГВ -50Э (джерело викиду №6 - організоване джерело викиду) - 10944 годин.

На підставі викладеного позивачем визначено, що державі заподіяний матеріальний збиток на суму 343367,10грн.

Таким чином, загальна сума збитків, завданих державі ПАТ "Дитодяг", внаслідок порушення вимог ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", становлять 391 044,01грн.

З метою добровільного відшкодування вказаної суми шкоди Держекоінспекцією надіслано керівнику ПАТ "Дитодяг" претензії №№19, 20 від 24.02.2021 з доданими до них відповідними розрахунками.

Відповідач вимоги позивача не задовольнив. Так, у листі-відповіді за №12/03 від 12.03.2021 (т.1 а.с.167) на претензію позивача №20 від 24.02.2021 відповідач зазначив, що відповідно до звіту щодо виконання припису від 07.11.2019 №103/02-13 AT "Дитодяг" надало Державній екологічній інспекції у Харківській області інформацію про фонд робочого часу джерел викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що розміщені за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 235 за період з 07.11.2016 по 26 05 2019 - 20.11.2019. Отже, на час надання припису від 13.11.2020 №172/03-13 Державна екологічна інспекція у Харківській області мала у своєму розпорядженні відомості щодо фактичного часу роботи джерел викиду AT "Дитодяг" за запитуваний період. З огляду на зазначене, відповідач просив провести перерахунок розміру шкоди завданої державі джерелами викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що розміщені за адресою: м.Харків, вул.Шевченка, 235 за період 25.02.2018 по 26.05.2019, застосувавши наявну у інспекції інформацію щодо фактичного часу роботи джерел викиду.

Крім того, 02.04.2021 відповідач надав позивачу звіт щодо виконання припису від 13.11.2020 №172/03-13, до якого була додана інформація про фонд робочого часу джерел викиду (т.1 а.с.168-177).

При цьому, станом на дату подання даного позову заподіяні збитки залишаються не відшкодованими відповідачем в добровільному порядку.

У зв`язку з цим, Керівник Київської окружної прокуратури м.Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області звернувся до господарського суду Харківської області з даним позовом до Приватного акціонерного товариства "Дитодяг" про стягнення 391044,01грн. збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Вирішуючи питання щодо наявності у прокурора підстав для подання даного позову, суд враховує наступне.

Згідно з ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст. 53 ГПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

Звертаючись до відповідного суду господарської юрисдикції із заявою про захист державних та суспільних інтересів, прокуратура реалізує конституційну функцію представництва, яка розглядається як один з дієвих засобів утвердження верховенства права, зміцнення законності та господарського правопорядку. Прокурор-особливий суб`єкт господарського процесу і його участь у господарському судочинстві зумовлена необхідністю виконання функції представництва інтересів держави у виключних випадках і порядку, передбачених законом (ст. 131-1 Конституції, п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про прокуратуру"). Тобто функція представництва інтересів у господарському суді є для органів прокуратури конституційною.

При встановленні наявності або відсутності порушень або загрози порушень інтересів держави необхідно виходити з того, що ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" зазначає про порушення або загрозу порушення "інтересів держави", якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади (1), орган місцевого самоврядування (2) чи інший суб`єкт владних повноважень (3), до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (4).

Аналіз вказаної норми Закону України "Про прокуратуру" дає підстави дійти до висновку, що "інтереси держави" (як загальне поняття) являють собою комплекс прав та законних інтересів як в цілому держави України (або народу України), так і інтереси окремої територіальної громади певної місцевості (жителі певного населеного пункту або декількох населених пунктів).

Відповідно до ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312, до повноважень Держекоінспекції належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря; пред`явлення претензій про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, вис гупати позивачем та відповідачем у судах.

З огляду на те, що Держекоінспекція уповноважена державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, тому в даному випадку остання є позивачем у справі.

Проте, Держекоінспекцією з моменту пред`явлення претензій ПАТ "Дитодяг" до цього часу не вжито заходів щодо стягнення заподіяної відповідачем шкоди, що спричиняє порушення інтересів держави, у вигляді ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів, які створенні та діють з метою фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

У зв`язку з встановленням з боку ПАТ "Дитодяг" ст. ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та наявності невідшкодованої суми збитків, окружною прокуратурою повідомлено Держекоінспекцію про вказаний факт виявлених правопорушень та акцентовано увагу останньої на необхідності вжиття заходів до стягнення шкоди. Вказаний лист направлено до Держекоінспекції 13.04.2021.

Однак, листом від 27.04.2021 №1950-13-13 Держекоінспекція повідомила прокуратуру про те, що самостійно Інспекція звертатися до суду з позовом не буде та звернулася до прокурора щодо вжиття заходів реагування.

Таким чином, у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст. 53 ГПК України та положеннями ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Вказаний механізм дій, що передує зверненню прокурора з позовом до суду узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Зокрема, у вказаній постанові судом зазначено про те, що звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (п. 79).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (п. 80).

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (п. 81).

Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами прокурора, що підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі Держекоінспекції згідно зі ст.23 Закону України "Про прокуратуру" та ст.131-1 Конституції України є несплата відповідачем вищевказаної шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що значно ослаблює економічні основи держави та потребує прокурорського реагування.

При цьому, перед зверненням з позовом до суду органи прокуратури пересвідчилися в наявності факту порушень інтересів держави, переконалися в тому, що уповноваженому органу про наявність порушень відомо та з`ясували, що належні заходи реагування уповноваженим органом самостійно не вживалися.

За таких обставин, у спірних правовідносинах інтереси держави за відсутності заходів прокурорського реагування залишалися незахищеними.

Позов до суду прокурором подано після направлення повідомлення позивачу в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Отже, прокуратурою дотримано розумні строки, достатні для самостійного звернення компетентного органу до суду з відповідною позовною заявою.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Положеннями ст. 1 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" встановлено, що джерело викиду - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин.

Згідно з п. 1.15.5. наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України №7 від 10.02.1995, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.03.1995 за №61/597, стаціонарне джерело забруднення атмосфери - підприємство, цех, агрегат, установка або інший нерухомий об`єкт, що зберігає свої просторові координати протягом певного часу і здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферу.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин, у тому числі забезпечувати розроблення методик виконання вимірювань, що враховують специфічні умови викиду забруднюючих речовин.

Статтею 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" встановлено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, який видається територіальним органом спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів за погодженням із територіальним органом спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров`я.

У відповідності до приписів ст. 34 Закону України "Про охорону атмосферне повітря" шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно зі ст. 69 цього ж Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно зі ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювана та шкодою, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

При цьому, у деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Матеріали справи підтверджують, що відповідачем не було виконано обов`язку до своєчасного отримання відповідного дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а тому Держекоінспекцією у відповідності до вимог діючого законодавства розраховано збитки, заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Відповідач не заперечує факт допущення ним порушення вищевказаних норм законодавства та заподіяння у зв`язку з цим збитку державі, натомість заперечує проти правильності здійсненого позивачем розміру збитків.

Так, відповідач наполягає, що в розпорядженні позивача була інформацію про фонд робочого часу джерел викиду, а тому він необґрунтовано застосував фактичний час роботи джерела викиду у розмірі 24 години на добу.

Зокрема, у відзиві відповідач вказує, що 02.04.2021 він надав позивачу звіт щодо виконання припису від 13.11.2020 №172/03-13, до якого була додана інформація про фонд робочого часу джерел викиду (т.1 а.с.168-177).

Також, відповідач вказує, що разом із звітом щодо виконання припису від 07.11.2019 №103/02-13 (т.1 а.с.164-166) AT "Дитодяг" надало Державній екологічній інспекції у Харківській області інформацію про фонд робочого часу джерел викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що розміщені за адресою: м. Харків, вул. Шевченка, 235 за період з 07.11.2016 по 26 05 2019.

Суд вважає доводи відповідача необґрунтованими, з огляду на наступне.

Відповідно до п.3.12 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, факт усунення порушення (наднормативного викиду) може бути підтверджений:

- даними інструментально-лабораторних вимірювань, проведених уповноваженими територіальними і міжрегіональними територіальними органами Держекоінспекції або лабораторіями суб`єкта господарювання та інших акредитованих на проведення відповідних вимірювань, у присутності державного інспектора (за згодою) у разі перевищення затверджених нормативів викидів;

- отриманням суб`єктом господарювання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами у разі відсутності дозволу;

- документами, що підтверджують виведення з експлуатації устаткування або його ліквідації, від якого було зафіксовано наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, або отриманням нового дозволу з урахуванням неврахованих джерел викидів (утворення) у разі якщо джерело викиду при проведенні інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами не враховане.

У даному випадку усунення відповідачем порушення (наднормативного викиду) відбулося внаслідок отримання дозволів від 27.05.2019 №-4964 та від 07.05.2020 №-5610.

Даний факт повного усунення відповідачем вищевказаного порушення за всіма джерелами викидів було зафіксовано в акті перевірки №979/12-02/03-04 від 13.11.2020.

Відповідно, саме з даного моменту позивач отримав можливість здійснити розрахунок розміру відшкодування збитків.

Так, відповідно до п. 3.11 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

При цьому, слід враховувати, що п.3.11 даної Методики також визначає, що інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення). У разі не надання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису) фактичний час роботи джерела викиду вважати 24 годинним на добу.

Таким чином, вказаними положеннями Методики прямо передбачено, що у випадку ненадання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису) фактичний час роботи джерела викиду слід вважати 24 годинним на добу.

У даному випадку, після виявлення позивачем факту повного усунення відповідачем порушення (наднормативного викиду), він направив до АТ "Дитодяг" припис №103/02-13 від 13.11.2020, в пунктах якого витребував інформацію щодо часу роботи джерел викиду за періоди з 13.11.2017 по 26.05.2019 та з 13.11.2017 по 06.05.2020.

Припис отримано відповідачем 18.11.2020, однак запитана інформація у 15 денний строк ним не надана.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що Держекоінспекція, згідно п.3.11 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, правомірно вважала фактичний час роботи джерел викиду відповідача - 24 годинним на добу.

Посилання відповідача на Звіт щодо виконання припису від 13.11.2020 №172/03-13, до якого була додана інформація про фонд робочого часу джерел викиду (т.1 а.с.168-177), судом відхиляються, оскільки вказана інформація була подана вже з пропуском встановленого 15-денного строку.

Стосовно Звіту відповідача щодо виконання припису від 07.11.2019 №103/02-13 (т.1 а.с.164-166) AT "Дитодяг" суд зазначає наступне.

По-перше, додана до даного Звіту інформація про фонд робочого часу джерел викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що розміщені за адресою: м.Харків, вул. Шевченка, 235 стосувалася іншого періоду (з 07.11.2016 по 26 05 2019), ніж запитувався Держекоінспекцією у його приписі від 13.11.2020 №172/03-13.

По-друге, відповідно до ч.8 ст. 7 Закону України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Таким чином, оскільки відповідач у встановленому порядку не оскаржив даний припис, у тому числі з підстав необґрунтованого, на його думку, повторного витребування Держекоінспекцією інформації про фонд робочого часу джерел викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, він був зобов`язаний виконати вимоги отриманого припису від 13.11.2020 №172/03-13.

По-третє, як зазначалося вище, позивач отримав можливість здійснити розрахунок суми збитків лише після повного усунення відповідачем порушень природоохоронного законодавства. Моментом виявлення такого усунення є дата складення акту перевірки №979/12-02/03-04 від 13.11.2020.

Лише після цього, відповідно до пунктів п.п. 3.11, 3.12 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, може визначався час роботи джерела в режимі наднормативного викиду.

За таких обставин, на час направлення відповідачу припису від 13.11.2020 №172/03-13 у позивача були достатні підстави для витребування від відповідача вищевказаної інформації в обсязі, що був зазначений в пунктах 1, 2 даного припису.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивачем правомірно визначено розмір збитків, заподіяних відповідачем державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, у загальній сумі 391044,01грн., а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 129, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Дитодяг" (код 00309938, вул.Шевченка, 235, м.Харків, 61033) на користь держави (р/р UA0020649, Харківської міської територіальної громади, , МФО 899998, для зарахування по коду бюджетної класифікації 24062100, символ звітності 331 в установі банку - ГУ ДКСУ у Харківській області) збитки, заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря у загальній сумі 391044,01 грн.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Дитодяг" (код 00309938, вул.Шевченка, 235, м.Харків, 61033) на користь Харківської обласної прокуратури (код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок №UA0007171) 5865,66грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено "06" серпня 2021 р.

Суддя М.В. Калантай