ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"03" серпня 2021 р. м. Київ Справа № 911/1856/21 (911/2244/21)

Господарський суд Київської області у складі судді Наріжного С.Ю., розглянувши

заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про забезпечення позову до подання позовної заяви

до осіб, які в подальшому набудуть статусу учасників справи:

відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» (49089, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, 2, оф. 205; )

та відповідача 2: приватного виконавця Іванова Андрія Валерійовича (01024, м. Київ, вул. Лютеранська, 13, оф. 2)

у відокремленому провадженні в межах справи № 911/1856/21

за заявою боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

Без виклику представників учасників у справі.

ВСТАНОВИВ:

02.08.2021 до Господарського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 від 02.08.2021 б/№ (вх. № 210/21) про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій Заявник просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00;

- заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» (), а також третім особам, органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00;

- заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» () користуватись та розпоряджатись трикімнатною квартирою АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00.

Відповідно до протоколу від 02.08.2021 передачі справи раніше визначено складу суду вказану заяву передано судді Наріжному С.Ю. для розгляду в межах справи № 911/1856/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ; присвоєно номер провадження № 911/1856/21 (911/2244/21).

Так, ухвалою Господарського суду Київської області від 30.06.2021 відкрито провадження у справі № 911/1856/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів Боржника; керуючим реструктуризацією Боржника призначено арбітражного керуючого Сердюк М.М.

На даний час провадження у справі перебуває на стадії попереднього засідання.

Згідно ч. 1 ст. 2 КУзПБ, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до ст. 7 КУзПБ, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник, зокрема:

- спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна;

- спори про визнання недійсними результатів аукціону;

- спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником;

- спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно;

- спори про стягнення заробітної плати;

- спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника;

- спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Отже, враховуючи визначений законодавцем у зазначеній статті перелік спорів, вбачається обґрунтованим висновок, що такий перелік не обмежується лише майновими спорами, але й передбачає можливість розгляду спорів, в яких боржник є відповідачем та щодо інших категорій справ. Водночас, належним судом, до юрисдикції якого належить зазначена категорія спорів, є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача. Таке урегулювання процедури розгляду спорів до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство, встановлює зрозумілу і справедливу процедуру закінчення розгляду справи належним судом, дотримання принципу визначення юрисдикції справи та підсудності спорів одному господарському суду, який акумулює усі вимоги до відповідача, щодо якого порушено процедуру банкрутства.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 910/6729/20.

Таким чином вказана заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до його подання підлягає розгляду у відокремленому провадженні в межах справи № 911/1856/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

Дослідивши вказану заяву з доданими до неї матеріалами судом встановлено наступне.

В обґрунтування поданої заяви Заявник зазначає, що він є власником спірного об`єкту нерухомості та вказана квартира перебуває в іпотеці ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта.

02.06.2021 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Івановим А.В. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 65660208 з виконання виконавчого листа № 761/39306/16-ц від 17.03.2021, стягувачем за яким є ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», зокрема щодо звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення боргу, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження.

В подальшому Заявнику стало відомо, що приватним виконавцем передано на реалізацію до ДП «Сетам» спірний предмет іпотеки, належний Боржнику.

23.06.2021 було розміщено публікацію про продаж предмета іпотеки та визначено дату проведення електронних торгів 23.07.2021.

Електронні торги з продажу предмета іпотеки (лот № 484849) не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, про що ДП «Сетам» сформовано протокол № 547560 від 23.07.2021.

У зв`язку з тим, що торги не відбулись стягувач (іпотекодержатель) вирішив скористатися своїм правом залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною електронних торгів шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, отже приватним виконавцем на підставі протоколу проведення електронних торгів № 547560 від 23.07.2021, сформованого ДП «Сетам» за результатом електронних торгів, що не відбулись, складено акт про реалізацію предмета іпотеки № 65660208/21-1 від 26.07.2021.

Заявник вважає, що проведені електронні торги відбулись з порушенням норм чинного законодавства, оскільки предмет іпотеки реалізовано за початковою ціною електронних торгів шляхом заліку забезпечених вимог в рахунок ціни майна відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку» всупереч наявності відкритої справи про банкрутство фізичної особи - ОСОБА_1 .

Таким чином Заявник має намір звернутись до суду з позовом про визнання прилюдних (електронних) торгів з продажу предмета іпотеки (лот № 484849), протоколу їх проведення, акту про реалізацію предмета іпотеки № 65660208/21-1 від 26.07.2021 недійсними, у зв`язку з чим Заявник вважає наявними підстави для забезпечення позову, оскільки обрані Заявником заходи забезпечення позову забезпечать у майбутньому ефективну реалізацію права вимоги до ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» та/або до третіх осіб щодо повернення майна Боржника, набутого з порушенням закону.

Заявник зазначає, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, яке є предметом спору, а також встановлення заборони користування ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» спірним нерухомим майном та вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна, є адекватними, розумними та співмірними заходами забезпечення позову, які спроможні забезпечити ефективний захист та поновлення прав особи, яка звернулась до суду з таким позовом.

Розглянувши подану Заявником заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви, суд зазначає наступне.

Статтею 136 ГПК України встановлено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ст. 137 ГПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Вирішуючи питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

Здійснивши перевірку матеріалів справи на предмет того, чи дійсно між сторонами виник спір та чи існує реальна загроза того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Заявника, за захистом яких він звернувся до суду, господарський суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що метою звернення до суду із відповідним позовом є захист інтересів Заявника, оскільки процедура реалізації належного йому нерухомого майна, на думку Заявника, здійснена з порушенням норм чинного законодавства.

При вирішенні питання про забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

З матеріалів справи вбачається, що спірний об`єкт нерухомості - квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00, належить Боржнику ОСОБА_1 , що підтверджено інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта.

В той же час, як вбачається з протоколу № 547560 проведення електронних торгів від 23.07.2021, сформованого ДП «Сетам» про те, що торги не відбулись, а також постанови приватного виконавця Іванова А.В. від 27.07.2021 про зняття арешту зі спірного майна у ВП № 65660208, стягувач (іпотекодержатель) вирішив скористатися своїм правом залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною електронних торгів шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна; приватним виконавцем на підставі протоколу проведення електронних торгів № 547560 від 23.07.2021 складено акт про реалізацію предмета іпотеки № 65660208/21-1 від 26.07.2021.

Отже, у разі здійснення державної реєстрації права власності ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» на спірний об`єкт нерухомого майна, будуть відсутні будь-які механізми, які унеможливлюватимуть вчинення вказаною особою дій, спрямованих на відчуження спірної квартири на користь третіх осіб.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених в постанові від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17, невжиття відповідачем як власником спірного майна, дій, якій свідчать про його намір відчужити майно, не є підставою для відмови у забезпеченні позову шляхом обмеження права відповідача вільно розпоряджатися цим майном на час розгляду спору.

На переконання суду, потенційна ймовірність здійснення державної реєстрації права власності ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» на спірний об`єкт нерухомості та подальше відчуження нерухомого майна на користь третіх осіб може в значній мірі ускладнити чи взагалі зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду та ефективний захист прав Заявника, у разі задоволення майбутнього позову на користь Заявника, адже відсутність заборони відчуження спірного об`єкту нерухомості та здійснення реєстраційних дій щодо нього, може призвести до постійної зміни власників спірної квартири, що в решті істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав Заявника в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Разом із тим, заборона відчуження спірного об`єкту нерухомості та здійснення реєстраційних дій щодо нього, є співмірним із позовними вимогами, про намір заявлення яких зазначає Заявник, а обраний Заявником вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», яке є іпотекодержателем спірного нерухомого майна.

Отже суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірне нерухоме майно, встановлення заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп», а також третім особам, органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно спірного об`єкту нерухомості, підлягає задоволенню, оскільки Заявником наведені обґрунтовані підстави того, що невжиття заходів забезпечення позову може порушити його права та унеможливити ефективний захист права Заявника, а вжитті судом заходи не є вкрай обтяжливим для ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» та сприятимуть запобіганню порушення прав Заявника на час вирішення спору в суді, та в разі задоволення позову забезпечить реальну можливість виконання рішення суду і ефективний захист права Заявника, щодо якого Заявник має намір подати позов.

Крім цього, враховуючи, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, станом на 02.08.2021 власником спірної квартири значиться ОСОБА_1 , а складовою частиною права власності є право користування та розпорядження відповідним майном, отже заявлена вимога про забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» користуватись та розпоряджатись спірним об`єктом нерухомості, на час розгляду судом відповідного спору, є обґрунтованою.

Суд зазначає, що вжиті судом у даному випадку заходи забезпечення позову відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Керуючись ст. 136, 137, 140, 144, 232-235, 255, п. 17.5. розділу ХІ ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 02.08.2021 б/№ (вх. № 210/21) про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнити.

2. Накласти арешт на трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00.

3. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» (49089, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, 2, оф. 205; ), а також третім особам, органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00.

4. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» (49089, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, 2, оф. 205; ) користуватись та розпоряджатись трикімнатною квартирою АДРЕСА_2 , загальною площею 98,20 кв.м., житлова площа 54,80 кв.м., РНОНМ 00.

5. Стягувачем у виконавчому провадженні за даною ухвалою про забезпечення позову є: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).

6. Боржниками у виконавчому провадженні за даною ухвалою про забезпечення позову є:

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» (49089, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, 2, оф. 205; );

- усі державні реєстратори прав на нерухоме майно; нотаріуси усіх нотаріальних округів; будь-які інші особи, наділені функціями державного реєстратора прав на нерухоме майно.

7. Примірник ухвали надіслати сторонам та до виконання Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (04050, м. Київ, вул. Студентська, 7).

Дана ухвала відповідно до ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом.

Дата набрання чинності ухвалою - 03.08.2021 року.

Строк пред`явлення ухвали Господарського суду Київської області від 03.08.2021 про забезпечення позову у справі № 911/1856/21 (911/2244/21) до виконання - до 03.08.2024.

Відповідно до частини 1 ст. 144 ГПК України ухвала Господарського суду Київської області від 03.08.2021 про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом десяти днів з дати підписання ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд Київської області.

Дата підписання ухвали 03.08.2021.

Суддя С.Ю. Наріжний