РІШЕННЯ

Іменем України

15 липня 2021 року м. Чернігівсправа № 927/268/21
Господарський суд Чернігівської області у складі:

судді Ноувен М.П.,

за участю секретаря судового засідання Одинець І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу №927/628/21,

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс

вул. В.Винниченка, 78 м. Бахмач, Чернігівська область, 16500;

до відповідача: Бахмацької міської ради

вул. Соборності, 42, м. Бахмач, Чернігівська область, 16500;

про стягнення 1 311 424,44 грн;

та зустрічним позовом:

Бахмацької міської ради,

вул. Соборності, 42, м. Бахмач, Чернігівська обл., 16500;

до: Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс,

вул. В.Винниченка, 78, м. Бахмач, Чернігівська обл., 16500;

про визнання недійсним договору підряду;

за участю:

представника ТОВ «Бахмачгазбудсервіс»: Руденко Р.І.,

представника Бахмацької міської ради: не з`явився;

Товариство з обмеженою відповідальністю БАХМАЧГАЗБУДСЕРВІС звернулось до Господарського суду Чернігівської області з позовом до Бахмацької міської ради про стягнення заборгованості в сумі 1 311 424,44 грн, де 1 205 496,54 грн заборгованість за виконані роботи, 26 641,46 грн інфляційні витрати, 10 787,47 грн 3% річних, 43 299,69 грн пені та 25 199,82 грн 7 % штрафу.

08.04.2021 до Господарського суду Чернігівської області надійшла зустрічна позовна заява Бахмацької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмачгазбудсервіс» про визнання недійсним договору підряду від 17.04.2020.

Дії суду щодо розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 22.03.2021 позовну заяву ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.04.2021, встановлено сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 12.04.2021 зустрічну позовну заяву Бахмацької міської ради прийнято до спільного розгляду з первісним позовом за правилами загального позовного провадження, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі № 927/268/21, підготовче засідання призначено на 20.04.2021.

У судовому засіданні 20.04.2021 суд протокольно постановив ухвалу про оголошення перерви у підготовчому засіданні до 14.05.2021.

У судовому засіданні 14.05.2021 суд протокольно постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання до 08.06.2021.

У підготовчому засіданні 08.06.2021 суд протокольно постановив ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, про закриття підготовчого провадження та призначення судового засідання по розгляду справи по суті на 29.06.2021.

У судовому засіданні 29.06.2021 суд протокольно постановив ухвалу про оголошення перерви до 08.07.2021.

У судовому засіданні 08.07.2021 суд постановив протокольну ухвалу про оголошення перерви до 15.07.2021.

Сторони належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи в суді.

У судовому засіданні 15.07.2021 суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення на підставі ст. 240 ГПК України.

Позиції учасників справи.

Свої вимоги ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» обґрунтовує неналежним виконанням Бахмацькою міською радою умов договору підряду від 17.04.2020.

Бахмацька міська рада у відзиві на позов проти позовних вимог заперечує та зазначає наступне.

-договір від 17.04.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області» в Управлінні Державної казначейської Служби України в Бахмацькому районі Чернігівської області не зареєстровано;

-згідно передавального акта від 28.01.2021 у зв`язку з реорганізацією Куріньської сільської ради до Бахмацької міської ради від Курінської сільської ради кредиторська заборгованість не передавалась;

-договір підряду та акт виконаних робіт підписаний сільським головою Курінської сільської ради Вдовенком Л.В з перевищенням наданих йому повноважень та за відсутності бюджетних призначень та асигнувань на 2020 рік, які могли забезпечити його виконання, внаслідок чого договір є наперед невиконуваним Курінською сільською радою.

Відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

У відповіді на відзив ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» заперечив проти доводів Бахмацької міської ради та зазначив наступне.

-позивачем виконано свої зобов`язання по договору в повному обсязі, між сторонами складено та підписано акт приймання будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат;

- сторони досягли всіх істотних умов договору підряду, а тому він вважається укладеним;

- Постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 затверджені Загальні умови укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, відповідно до положень яких, зокрема, розрахунки за виконані роботи проводяться на підставі документів про обсяги виконаних робіт та їх вартість.

Відповідь на відзив прийнята судом до розгляду та долучена до матеріалів справи.

Свої вимоги по зустрічному позову Бахмацька міська рада обґрунтовує тим, що договір підряду від 17.04.2020 є завідомо невиконуваний Курінською сільською радою, укладений за відсутності відповідних бюджетних призначень та асигнувань, які б забезпечили його виконання та з порушенням норм бюджетного законодавства, а саме положень ч.3 ст. 48 Бюджетного кодексу України та за відсутності реєстрації договору в Управлінні Державної казначейської служби України, а відтак підлягає визнанню недійсним на підставі ст. 203,215 ЦК України.

У відзиві на зустрічну позовну заяву ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» проти позовних вимог заперечив та зазначив наступне.

-твердження Бахмацької міської ради про перевищення сільським головою наданих йому повноважень є необґрунтованими;

- спірні правовідносини, які склались між сторонами даної справи на підставі договору підряду, є цивільно-правовими та регулюються положеннями Цивільного та Господарського кодексів України, в той час як норми Бюджетного кодексу України не впливають на зобов`язання сторін за договором та його дійсність;

- Бахмацькою міською радою не зазначено в чому виражається порушення суб`єктивного права або інтересу останньої, яка є правонаступником Замовника за спірним договором.

Відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

20.04.2021 Бахмацькою міською радою подано клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з наступними питаннями:

-які фактичні обсяги та вартість виконаних робіт з капітального ремонту проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» згідно договору підряду від 17.04.2020?

-які обсяги та вартість робіт з капітального ремонту проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області згідно складеної первинної звітної документації з будівництва (акта приймання виконаних робіт форми КБ-2в за листопад 2020 року)?

-чи відповідають фактичні обсяги та вартість виконаних робіт з капітального ремонту проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» згідно договору підряду від 17.04.2020 даним первинної звітної документації з будівництва (акта приймання виконаних робіт форми КБ-2в за листопад 2020 року)?

- чи відповідають фактичні обсяги та вартість виконаних робіт з капітального ремонту проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» згідно договору підряду від 17.04.2020 та обсяги і вартість робіт згідно первинної звітної документації з будівництва (акта приймання виконаних робіт форми КБ-2в за листопад 2020 року) проектно-кошторисній документації «Капітальний ремонт проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області» вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

Відповідно до ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи містяться докази, на підставі яких визначена вартість робіт, які до стягнення заявляє Позивач, а саме: зведений та локальний кошторис, експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації, акт приймання виконаних будівельних робіт, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати та інше.

Доказів, що підтверджували іншу вартість робіт або факт не проведення робіт в повному обсязі в матеріалах відсутні.

Так, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Виходячи з викладеного, у суду відсутні підстави для призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Відтак, клопотання Бахмацької міської ради про призначення експертизи задоволенню не підлягає.

У підготовчому засіданні 08.06.2021 суд постановив протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

12.07.2021 до Господарського суду Чернігівської області від Бахмацької міської ради надійшло клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій.

Суд прийняв клопотання до розгляду та долучив до матеріалів справи.

Будь-яких інших заяв, клопотань або заперечень від сторін не надходило.

Перелік обставин, які є предметом доказування. Перелік доказів.

Враховуючи предмет і підстави позову, до обставин, які є предметом доказування у справі щодо розгляду первісного позову належать: наявність правових підстав для виникнення грошових зобов`язань у Відповідача перед Позивачем по суті спору, наявність факту прострочення зобов`язань Відповідачем, доведеність суми боргу.

До обставин, які є предметом доказування у справі щодо розгляду зустрічного позову належать наявність правових підстав для визнання спірного договору недійсним.

ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» на підтвердження своїх вимог надано копії:

- Договору підряду;

- плану фінансування об`єкта,

- дефектного акта,

-договірної ціни,

- зведеного та локального кошторису,

- експертного звіту щодо розгляду кошторисної частини проектної документації,

-акта приймання виконаних будівельних робіт,

- довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати,

-акта звірки розрахунків,

- претензії від 01.09.2020.

Бахмацька міська рада на підтвердження своїх заперечень надала відзив на позов.

Обставини справи встановлені судом.

17.04.2020 між Курінською сільською радою, далі Замовник, в особі сільського голови Вдовенко Л.В., діючого на підставі ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», з одного боку, і ТОВ «Бахмачгазбудсервіс», в особі директора Сагателяна Артака Бабкеновича, що є платником податку на загальних підставах діючого статуту, далі Підрядник, укладено договір підряду (далі Договір).

Відповідно до умов Договору:

п.1.1. У порядку та на умовах, визначених цим договором, Підрядник бере на себе зобов`язання видати технічні умови та на власний ризик, своїми силами і засобами збудувати і здати Замовнику - Курінській сільській раді, а саме:

- капітальний ремонт проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області відповідно до затвердженого Замовником кошторису, нормативів ДБН № Д.1.1-1-2013 і в обумовлений Договором строк, а «Замовник» зобов`язується надати Підрядчику майданчик, забезпечити своєчасне фінансування робіт (у разі потреби надати необхідні матеріали), прийняти закінчений об`єкт та повністю оплатити вартість виконаних робіт, матеріалів, якщо роботи здійснюються за рахунок матеріалів Підрядника.

Відповідно до п. 2.1. Договору, замовник не пізніше 7 днів після підписання цього договору передає Підряднику майданчик та затверджений кошторис. Термін виконання робіт складає 3 (три) місяці.

Якщо в ході виконання робіт Підрядник допустить відхилення від вимог кошторису та норм ДБН № Д.1.1-1-2013, які погіршують якість виконання робіт, то він усуває їх за свій рахунок. При виникненні необхідності внесення змін в порядок виконання робіт або кошторис Підрядник приймає рішення з цих питань за письмовою згодою Замовника (п. 2.3. та 2.4. Договору).

Розділ 3 Договору визначає розмір оплати та порядок розрахунків.

Так, п. 3.1. визначено що, вартість та витрати по виконанню робіт визначаються згідно кошторису складеного на основі рекомендованих державних будівельних норм в цінах 2020 року з врахуванням вартості матеріалів та окремих видів робіт на момент проведення даних робіт.

Вартість виконання робіт в межах кошторисних призначень становить 1 205 496,54 (один мільйон двісті п`ять тисяч чотириста дев`яносто шість грн, 54 коп.). ПДВ становить 200916,09 грн., в тому числі сума на 2020 рік становить 30 000,00 грн (тридцять тисяч, грн). Локальний кошторис є невід`ємною частиною цього Договору.

У випадку необхідності перевищити кошторис, Підрядник повідомляє за 2 дні до завершення робіт про це Замовника.

Пунктом 3.2. Договору передбачено що, замовник проводить оплату Підряднику виконаних робіт згідно акту виконаних робіт (форма № КБ-2В) протягом 3- х робочих днів з моменту підписання. Обсяг робіт вважається прийнятим з моменту підписання уповноваженою особою Замовника вищевказаного акту виконаних робіт.

Остаточний розрахунок проводиться Замовником на протязі 3 робочих днів після підписання акту виконаних робіт (п. 3.3. Договору).

Відповідно до п. 4.1. цей Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31 грудня 2020 року, але в будь якому разі до повного виконання сторонами зобов`язань за договором.

Розділом 5 Договору визначені права та обов`язки сторін.

Так, Підрядник має право:

- одержувати оплату за виконані обсяги робіт в розмірах, в строки і на умовах п. 3.1. цього Договору

- залучати за своїм вибором для виконання певних обсягів робіт субпідрядні організації.(п. 5.2. Договору)

Замовник зобов`язаний:

- забезпечити своєчасну передачу Підрядникові затвердженого кошторису

- не пізніше 3 днів після повідомлення Підрядника про виконання обсягу робіт забезпечити їх приймання та здійснити оплату в передбаченому цим Договором грошових величинах;

- не пізніше 5 днів після отримання від Підрядника повідомлення про завершення встановленого об`єму робіт, направити комісію для його приймання. Комісія повинна здійснити приймання об`єкта не пізніше 3 днів від початку роботи.

п. 7.1. При простроченні платежу за виконані роботи і остаточного розрахунку за виконані роботи Замовник сплачує Підряднику неустойку (пеню) в розмірі, що обчислюється від суми простроченого платежу та не перевищує подвійну облікову ставку Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, з урахуванням офіційного рівня інфляції. У випадку прострочення платежу понад 30 днів від дня остаточного розрахунку Замовник додатково сплачує штраф у розмірі 7% від суми простроченого платежу.

Відповідно до п. 7.2. договору, за перевищення передбачених договором строків закінчення виконання робіт, Підрядник оплачує Замовнику пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення, а при простроченні виконання робіт більше 30 днів штраф у розмірі 7% від вартості робіт п.2.2., п. 3.1.

Згідно п. 7.3. Договору, сума простроченого платежу підлягає індексації у вигляді і у розмірах передбачених діючими нормативними та законодавчими актами України.

Так, відповідно до Додатку №2 «План фінансування» Джерелами фінансування є:

кошти замовника (забудовника), у тому числі: власні кошти 2020 рік 30,00 тис. грн; 2021 рік 587,74827 тис. грн, за 2022 рік 587,74827 тис. грн. Всього 1205,49654 тис.грн.

15.11.2019 експертом кошторисної частини проекту В.О. Отрошко складено Експертний звіт № 02/545/19 щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом Капітальний ремонт проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області.

Відповідно до Експертного звіту за результатами розгляду кошторисної документації і зняття зауважень встановлено, що зазначена документація, яка враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом, складена відповідно до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1-2013 «Правила визначення вартості».

Загальна кошторисна вартість будівництва у поточних цінах станом на 01.10.2019 складає 1284,028 тис. грн; у тому числі: будівельні роботи 1021,188 тис. грн; інші витрати 262,840 тис. грн.

10.11.2020 сторонами складено акт приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2020 року, відповідно до якого Підрядником виконано, а Замовником прийняті роботи на загальну суму 1 205 496,54 грн.

Акт підписано представниками сторін: від Замовника Л.В. Вдовенко, від Підрядника А.Б. Сагателян, та скріплено печатками сторін.

30.12.2020 сторонами складена та підписана довідка про вартість виконаних робіт за листопад 2020 року, відповідно до якої вартість виконаних будівельних робіт склала 1205,49654 тис. грн.

Станом на день звернення Позивача до суду Відповідач заборгованість в сумі 1 205 496,54 грн не оплатив.

За прострочення виконання грошових зобов`язань щодо оплати вартості виконаних робіт позивачем нараховано та пред`явлено до стягнення 43 299,69 грн пені за період з 16.11.2020 по 04.03.2021, 26 641,46 грн інфляційних за період з грудня 2020 року по січень 2021 року, 10 787,47 грн 3% річних за період з 16.11.2020 по 04.03.2021, 25 199,82 грн 7% штрафу.

Підстави визначення відповідачем Бахмацької міської ради.

27.11.2020 Бахмацькою міської радою прийнято рішення «Про початок реорганізації Курінської сільської ради шляхом приєднання до Бахмацької міської ради», відповідно до якого:

- розпочато процедуру реорганізації юридичної особи Курінської сільської ради (код 04414543) шляхом приєднання до юридичної особи Бахмацької міської ради (код 0461702),

- визначено, що Бахмацька міська рада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків Курінської сільської ради.

Рішенням Бахмацької міської ради «Про затвердження передавальних актів та реорганізацію сільських рад» від 04 лютого 2021 року затверджено передавальний акт, зокрема, комісії з реорганізації Курінської сільської ради; реорганізовано юридичні особи, зокрема, Курінську сільську раду (код 04414543) шляхом приєднання до юридичної особи Бахмацької міської ради (код 04061702). Відповідно до п. 3 зазначеного рішення Бахмацька міська рада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків, зокрема, Курінської сільської ради.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, 01.03.2021 внесено запис під № щодо припинення юридичної особи Курінської сільської ради (код 04414543). Підстава: рішення щодо реорганізації.

З огляду на вищевикладене, відповідачем у даній справі є Бахмацька міська рада, як правонаступник Курінської сільської ради.

Оцінка аргументів та нормативно правове обґрунтування первісного позову.

Позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права у зв`язку з порушенням умов Договору Відповідачем.

Договір є підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (статті 11, 626 ЦК України), які мають виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до договору (стаття 526 ЦК України), а одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається (стаття 525 ЦК України).

За своєю юридичною природою, укладений між сторонами договір є договором підряду.

Частиною 1 ст. 837 ЦК України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Таким чином двосторонній характер договору підряду зумовлює взаємне виникнення у кожної із сторін прав та обов`язків. Тобто з укладенням такого договору підрядник бере на себе обов`язок виконати певну роботу і водночас замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За приписами частини першої статті 853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Згідно із частиною 4 ст. 882 ЦК України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Відповідно до ч.1 ст.854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 546, 549 ЦК України, виконання зобов`язань за договором можуть забезпечуватись неустойкою (штрафом, пенею). Неустойка (штраф, пеня) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредитору в разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Матеріалами справи встановлено, що позивачем у листопаді 2020 року виконано підрядні роботи на загальну суму 1 205 496,54 грн, що підтверджується підписаним між сторонами актом виконаних робіт (а.с. 57-64).

Акт підписано уповноваженими представниками сторін та скріплений печатками. Зауваження та заперечення відсутні.

З урахуванням умов Договору, а саме п. 3.2., строк оплати вартості робіт до 13.11.2020.

Відповідач доказів оплати 1 205 496,54 грн заборгованості, як станом на 13.11.2020 так і на дату винесення рішення суду не надав.

Заборгованість відповідача перед позивачем за надані послуги становить 1 205 496,54 грн.

Здійснивши перерахунок нарахованих до стягнення сум пені, штрафу, інфляційних та 3% річних за період з 16.11.2020 по 04.03.2021суд дійшов висновку, що сума пені складає 43 149,88 грн, сума 3% річних 26 661,96 грн, сума інфляційних за період з грудня 2020 року по січень 2021 року 10 787,47 грн, сума штрафу 84 384,76 грн.

Оцінка аргументів та нормативно правове обґрунтування зустрічного позову.

Відповідно до частин 1, 2 статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Згідно з частинами 1-5 статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Статтею 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

За змістом статей 203, 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу.

Недодержання кожної із цих вимог є самостійною підставою недійсності правочину.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 608/969/13-ц, від 27.11.2019 у справі № 725/2330/14-ц, від 27.03.2019 у справі № 460/3388/13 (предметом спору у зазначених справах є визнання недійсним договору).

Положеннями статті 204 Цивільного кодексу України передбачено презумпцію правомірності правочину та визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або він не визнаний судом недійсним.

Для визнання оспорюваного договору недійсним позивач має довести за допомогою належних засобів доказування, що договір суперечить вимогам чинного законодавства щодо його форми, змісту, правоздатності та волевиявленню сторін, що на момент укладення договору свідомо існує об`єктивна неможливість настання правового результату, а також, що внаслідок його укладення порушені права позивача.

Із урахуванням викладеного недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 908/3326/19, від 10.11.2020 у справі № 910/9305/19, від 15.05.2020 у справі № 904/3938/18, від 05.04.2018 у справі № 910/8493/17.

Частиною 1 статті 206 Цивільного кодексу України визначено, що усно можуть вчинятися правочини, які повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення, за винятком правочинів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, а також правочинів, для яких недодержання письмової форми має наслідком їх недійсність.

За змістом статті 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

Відповідно до норм Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»:

- місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст (стаття 2);

- сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста (частина перша статті 12);

- сільський, селищний, міський голова укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради (пункт 16 частини четвертої статті 42).

За результатами розгляду спору про визнання правочину недійсним вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене, в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося.

Бахмацька міська рада як у запереченнях проти первісного позову про стягнення заборгованості, так і в обґрунтуваннях вимог про визнання правочину недійсним посилається на наступне:

-договір від 17.04.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт проїзної частини окремими ділянками по вул. Шевченка в с. Курінь Бахмацького району Чернігівської області» в Управлінні Державної казначейської Служби України в Бахмацькому районі Чернігівської області не зареєстровано;

-згідно передавального акта від 28.01.2021 у зв`язку з реорганізацією Куріньської сільської ради до Бахмацької міської ради від Курінської сільської ради кредиторська заборгованість не передавалась;

-договір підряду та акт виконаних робіт підписаний сільським головою Курінської сільської ради Вдовенком Л.В, з перевищенням наданих йому повноважень та за відсутності бюджетних призначень та асигнувань на 2020 рік, які могли забезпечити його виконання, внаслідок чого договір є наперед невиконуваним Курінською сільською радою.

З огляду на вищевказані заперечення суд зазначає наступне.

Частиною четвертою статті 48 Бюджетного кодексу України перебачено, що зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

Відносини, які регулюються Бюджетним кодексом України, визначені статтею 1 цього Кодексу, як відносини, які виникають у процесі затвердження, виконання бюджетів; звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства; питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства; правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу.

Відповідно до пункту 7 статті 2 Бюджетного кодексу України бюджетне зобов`язання - це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому.

Відповідно до п.15 ч.1 ст.2 Бюджетного кодексу України власні надходження бюджетних установ - надходження, отримані в установленому порядку бюджетними установами як плата за надання послуг, виконання робіт та цільових заходів, гранти, дарунки та благодійні внески, а також надходження від реалізації в установленому порядку продукції чи майна та іншої діяльності.

Суд вважає за необхідне зазначити, що між сторонами у даній справі на підставі спірного договору виникли не бюджетні, а господарські (цивільні) відносини, які відповідно до частини першої статті 1 Цивільного кодексу України засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників, що регулюються актами цивільного законодавства України.

Спірним договором сторони обумовили порядок розрахунків за виконані роботи, а саме: згідно з актом виконаних робіт (форма КБ-2В) протягом 3-х робочих днів з моменту підписання.

У той же час, суд зазначає, що порядок фінансування передбачає шляхи залучення коштів.

Як встановлено судом при дослідженні матеріалів справи, фінансування робіт проводиться шляхом залучення власних коштів.

Відтак, до спірних правовідносин не підлягають застосуванню норми Бюджетного Кодексу щодо бюджетних асигнувань, на які посилаються Бахмацька міська рада.

Щодо заперечень Бахмацької міської ради стосовно того, що акт виконаних робіт підписано сільським головою Курінської сільської ради Вдовенком Л.В, з перевищенням наданих йому повноважень, і для підписання акта необхідно було створити комісію, суд зазначає: умовами спірного договору створення комісії передбачено саме для приймання об`єкта в експлуатацію, а не для підписання акта виконаних робіт.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку, що Бахмацькою міською радою не доведено, що спірний договір суперечить вимогам чинного законодавства щодо його форми, змісту, правоздатності та волевиявленню сторін, що на момент укладення договору свідомо існувала об`єктивна неможливість настання правового результату, а також, що внаслідок його укладення порушені права Бахмацької міської ради.

Щодо заперечень Бахмацької міської ради стосовно відсутності у передавальному акті у зв`язку з реорганізацією Курінської сільської ради кредиторської заборгованості, суд зазначає наступне.

Обов`язковою умовою реорганізації юридичної особи шляхом злиття є універсальне правонаступництво за її зобов`язаннями.

Правонаступництво відображає зміну суб`єктного складу у господарських правовідносинах, змістом яких є відповідні права та обов`язки, на підставі певного юридичного факту або юридичного складу (прийняття рішення про реорганізацію, затвердження передавального акту). Саме зміна суб`єктного складу зумовлює перехід до нового суб`єкта прав та обов`язків юридичної особи, що реорганізується.

При правонаступництві, зважаючи на відсутність повної визначеності у складі майна, правонаступник спрямовує свою волю не на набуття окремих прав або обов`язків, а на набуття усієї їх сукупності. В результаті він вступає навіть в такі правовідносини, про існування яких міг не знати.

Крім того, наявність або відсутність певної інформації у бухгалтерському обліку підприємства, який може вестися з порушенням або несвоєчасністю, не може бути основоположним при вирішенні питання правонаступництва.

Отже, у господарського суду відсутні підстави вважати, що Бахмацька міська рада не набула прав та обов`язків по спірному Договору як правонаступник Курінської сільської ради.

Крім того, Бахмацькою міською радою не надано жодних належних та допустимих доказів неналежного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Бахмачгазбудсервіс» підрядних робіт.

На підставі статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінка доказів має свій зміст: визнання допустимості, належності, достовірності, вірогідності, достатності і взаємозв`язку всієї сукупності доказів.

Відтак, суд доходить висновку, що вимоги за зустрічним позовом про визнання недійсним Договору підряду від 17.04.2020 задоволенню не підлягають.

З урахуванням того, що судом не визнано правочин недійсним, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс до Бахмацької міської ради підлягають частковому задоволенню і з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1 205 496,54 грн боргу.

При цьому вимоги щодо нарахування 43 149,88 грн пені, 26 641,43 грн інфляційних, 10 787,47 грн 3% річних, 25 199,82 грн штрафу є обґрунтованими та доведеними.

В частині стягнення 149,81 грн пені позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Суд додатково зазначає, що відповідач як юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями за договором, і така відповідальність не може ставитися у залежність від дій чи бездіяльності будь-яких третіх осіб, в тому числі і від надходження бюджетних асигнувань. Між сторонами виникли господарські відносини, а приписи Господарського кодексу України не передбачають привілейованого становища суб`єктів господарювання, які фінансуються за рахунок бюджету.

Європейським судом з прав людини в рішенні від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" та в рішенні від 30.11.2004 у справі "Бакалов проти України" зазначено, що відсутність бюджетного фінансування (бюджетних коштів) не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Суду як джерело права (аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 07.11.2019 у справі №916/1345/18).

Щодо клопотання Бахмацької міської ради про зменшення розміру штрафних санкцій.

У клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій Бахмацька міська рада просить зменшити останні до наступних сум: до 10 824,92 грн пені та 6 299,96 грн штрафу.

Своє клопотання Бахмацька міська рада обґрунтовує тим, що стягнення великої суми штрафних санкцій спричинить зменшення всіх можливих видатків на соціально-економічний розвиток Бахмацької міської територіальної громади (утримання закладів освіти, дитячих садків, лікарень інших об`єктів тощо).

Прострочення виконання грошового зобов`язання перед позивачем виникло не з вини Бахмацької міської ради.

Крім того, ТОВ «Бахмачгазбудсервіс» не надано доказів заподіяння збитків внаслідок прострочення виконання грошового зобов`язання.

Відповідно до статті 233 ГК України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні, не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Право суду зменшувати розмір неустойки передбачене також частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України.

З огляду на наведені мотиви про компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві дійшла висновку, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

Застосовуючи дану норму, суд зобов`язаний встановити баланс між застосованим до порушника заходом відповідальності у вигляді неустойки й оцінкою дійсного, а не покладеного розміру збитків, заподіяних у результаті конкретного правопорушення (Рішення Конституційного суду України від 11.07.13 № 7-рп/2013).

При цьому, зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних санкцій є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення штрафних санкцій.

Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює їх дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюються на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Застосовуючи дану норму, суд зобов`язаний встановити баланс між застосованим до порушника заходом відповідальності у вигляді неустойки й оцінкою дійсного, а не покладеного розміру збитків, заподіяних у результаті конкретного правопорушення (Рішення Конституційного суду України від 11.07.13 № 7-рп/2013).

Суд при прийнятті рішення враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

Статтею 15 ГПК України визначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Отже, питання про зменшення розміру неустойки вирішується судом на підставі аналізу конкретної ситуації, тобто сукупності з`ясованих ним обставин, що свідчать про наявність підстав для вчинення зазначеної дії.

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, у постановах Верховного Суду від 06.11.2018 у справі № 913/89/18, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі №917/791/18, від 22.10.2019 у справі № 904/5830/18, 13.01.2020 у справі № 902/855/18.

Згідно зі ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Аналогічна норма міститься в ч.2 ст. 218 Господарського кодексу України.

Суд при прийнятті рішення враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

Приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним з завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому вона має обов`язковий для учасників правовідносин характер.

В обґрунтування клопотання про зменшення пені та штрафу Бахмацька міська рада зазначає, що стягнення великої суми штрафних санкцій спричинить зменшення всіх можливих видатків на соціально-економічний розвиток Бахмацької міської територіальної громади (утримання закладів освіти, дитячих садків, лікарень інших об`єктів тощо).

Суд звертає увагу, що доказів понесення позивачем збитків внаслідок допущеного відповідачем порушення грошових зобов`язань у спірних правовідносинах позивачем не доведено, у зв`язку з чим для позивача не матиме негативних наслідків позбавлення його можливості стягнення пені) у повному розмірі, заявленому до стягнення.

Отже, суд вважає за можливе задовольнити клопотання Бахмацької міської ради та зменшити суму пені до 10 824,92 грн, суму штрафу до 6 299,96 грн.

Розподіл судових витрат за первісним позовом.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (ч.9 ст. 129 ГПК України).

Оскільки первісні позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та спір виник внаслідок неправомірних дій відповідача, а тому з відповідача за первісним позовом підлягає стягненню на користь позивача за первісним позовом судовий збір в розмірі 19 669,13 грн.

Судовий збір в сумі 2,24 грн покладається на ТОВ «Бахмачназбудсервіс».

Розподіл судових витрат за зустрічним позовом.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на те, що у задоволенні позовних вимог Бахмацької міської ради судом відмовлено, судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2270 грн покладаються на Бахмацьку міську раду.

Керуючись ст.129, 236-239, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

по первісному позову:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс, код 35800585 до Бахмацької міської ради, код 04061702 про стягнення 1 311 424,44 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з Бахмацької міської ради, вул. Соборності, 42, м. Бахмач, Чернігівська обл., 16500, код 04061702 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс, вул. В.Винниченка, 78, м. Бахмач, Чернігівська обл., 16500, код 35800585, 1 205 496,54 грн боргу, 10 824,92 грн пені, 6 299,96 грн штрафу, 26 641,43 грн інфляційних, 10 787,47 грн 3% річних, 19 669,13 грн судового збору.

3. В решті позову в частині стягнення 32 474,77 грн пені та 18 899,86 грн штрафу відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

по зустрічному позову.

5. У задоволенні позову Бахмацької міської ради, код 04061702 до Товариства з обмеженою відповідальністю Бахмачгазбудсервіс, код 35800585 про визнання недійсним договору підряду відмовити.

6. Судові витрати по сплаті судового збору за подання зустрічної позовної заяви покласти на Бахмацьку міську раду.

Рішення набирає законної сили у строки, встановлені ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду у строки визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 26.07.2021.

Суддя М.П. Ноувен