РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.07.2021Справа № 910/6991/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рента-Капітал" (м. Київ)

до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (м. Київ)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача

ОСОБА_1

про зобов`язання вчинити дії

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники учасників справи:

Від позивача: Кушнарьов Є.І.

Від відповідача: Герасименко І.В.

Від третьої особи: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рента-Капітал" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" про зобов`язання вчинити дії шляхом проведення коригування нарахувань (перерахунку) за послугу централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) за періоди:

Січень 2018 року 10100,78 грн за 652,05 куб.м

Грудень 2018 року 12.777,57 грн за 652,05 куб.м

Січень 2019 року 12.777,57 грн за 652,05 куб.м

Лютий 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб. м

Березень 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб.м

Квітень 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб.м

Травень 2019 року 16.300,68 грн за 749,25 куб.м, а саме зняти нарахування за вищевказані періоди та здійснити нарахування за фактичний обсяг спожитої холодної води за період з 12.06.18. по 01.06.19., який складає 36 куб.м (00191 куб.м станом на 12.06.18., 00227 куб.м станом на 21.06.19.).

Позивач вказує, що як в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 проживала лише одна особа, а нарахування здійснювались відповідно до кількості зареєстрованих осіб - 185. Також позивач зазначає, що прилад обліку (лічильник), який встановлений у вказаній квартирі, в період з грудня 2018 року по травень 2019 року включно відповідачем було знято з обліку, він знаходився на повірці та заміні і опломбуванні, а тому нарахування відповідачем здійснювались на всіх зареєстрованих 185 осіб.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рента-Капітал" стверджує, що нарахування за період з червня 12.06.18. по 21.06.18. становлять 36 куб.м і повинні здійснюватися відповідно до показань приладу обліку за вказаний спожитий об`єм холодної води.

При цьому договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення позивач та третя особа з відповідачем не укладали.

Також відповідачем було подано письмовий відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, позивачем було подано відповідь на відзив, відповідачем було подано заперечення на відповідь на відзив, відповідачем було подано письмові пояснення по справі.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.09.20. у справі № 910/6991/20, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.01.21., у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.04.21. вказані постанову та рішення скасовано, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу справу № 910/6991/20 передано для розгляду судді Ващенко Т.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.21. призначено підготовче засідання на 25.05.21.

21.05.21. відповідачем подано письмові пояснення по справі.

25.05.21. за участі представників позивача та відповідача судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 15.06.21.

15.06.21. судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 06.07.21.

Третя особа явку свого повноважного представника в судове засідання 06.07.21. не забезпечила, однак, за висновками суду її неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

В судовому засіданні 06.07.21. позивачем підтримано свої позовні вимоги, відповідач проти позову заперечував.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 06.07.21. судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти нього, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Верховний Суд в постанові від 08.04.21. в даній справі вказав на наступне:

- суди попередніх інстанцій при встановленні обставин оформлення позивачем заявки на повірку приладу обліку, повинні з`ясувати обставини забезпечення відповідачем виконання свого обов`язку стосовно повірки такого засобу обліку.

- судами не надавалася оцінка правомірності нарахування відповідачем плати за послуги з постачання холодної води та водовідведення з грудня 2018 року по травень 2019 року за нормативами (нормами) споживання, з урахуванням приписів пунктів 11, 15, 21 Правил № 630.

- судами не надавалася оцінка правомірності нарахування відповідачем плати за послуги з постачання холодної води та водовідведення за січень 2018 року за нормативами.

Вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи (ч. 1 ст. 316 ГПК України).

На виконання вказівок, які містяться у постанові суду касаційної інстанції в даній справі, судом встановлене викладене далі.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. (ч. ч. 1, 2 ст. 73 ГПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. ст. 76, 77 ГПК України).

Положеннями ст. 86 ГПК України унормовано наступне. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору; індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (виконавець), і фізичною та юридичною особою (споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (послуги) регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.05. № 630 (Правила № 630).

Відповідно до п. 9 Правил № 630 у квартирі (будинку садибного типу) роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача. Квартирні засоби обліку беруться виконавцем на абонентський облік. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця.

Згідно з абз. 2 п. 10 Правил № 630 справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

У пункті 11 Правил № 630 передбачено, що у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі (або всі) квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю та які не мають квартирних засобів обліку (у разі обладнання всіх квартир квартирними засобами обліку - споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю), оплачують послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями всіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, та споживачами, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку води виконавцю, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку.

Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку води, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у випадках, зокрема, у разі відсутності засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення.

Пунктом 15 Правил № 630 передбачено, що засоби обліку води і теплової енергії, встановлені у квартирі (будинку садибного типу) та на вводі у багатоквартирний будинок, підлягають періодичній повірці.

Періодична повірка засобів обліку води і теплової енергії проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги у такому порядку:

з централізованого постачання холодної та гарячої води - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередні три місяці;

з централізованого опалення - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередній опалювальний період.

У разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вноситься згідно з нормативами (нормами) споживання.

За приписами п. 21 Правил № 630 у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства.

Підпунктом 4 п. 32 Правил № 630 встановлено обов`язок виконавця контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж.

Відповідно до пп. 6 п. 29 Правил № 630 споживач має право на періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку.

Закон України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" визначає засади забезпечення комерційного, у тому числі розподільного, обліку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання та забезпечення відповідною обліковою інформацією споживачів таких послуг.

Відповідно до п. 6 ст. 1 вказаного Закону вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів.

Пунктом 10 ст. 1 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" передбачено, що обслуговування вузлів обліку - огляд, опломбування/розпломбування, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж), ремонт засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла обліку, забезпечення дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності), ремонт та заміна допоміжних засобів вузла обліку, а за згодою власника (співвласників) будівлі також охорона або страхування вузла обліку.

Згідно з ч. 2 ст. 6 вказаного Закону обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку/приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором.

Виконавець комунальної послуги або інша особа, що здійснює розподіл обсягів комунальних послуг, забезпечує функціональну перевірку приладів - розподілювачів теплової енергії. Порядок, періодичність такої перевірки визначаються договором між споживачем та виконавцем послуги або іншою особою, що здійснює розподіл обсягів комунальних послуг.

Періодична повірка засобів вимірювальної техніки вузлів розподільного обліку здійснюється згідно з міжповірочним інтервалом, зазначеним у технічному паспорті на цей засіб, але не менш як один раз на шість років для засобів механічного типу та не менш як один раз на дев`ять років для засобів інших типів.

Правові основи забезпечення єдності вимірювань в Україні визначає Закон України "Про метрологію та метрологічну діяльність".

Згідно з п. 22 ст. 1 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" суб`єкт господарювання - зареєстрована в установленому законодавством порядку юридична особа (підприємство, установа, організація) незалежно від організаційно-правової форми і форми власності (далі - підприємства та організації) та фізична особа - підприємець, які провадять діяльність на території України.

Відповідно до ч. ч. 1 та 3 ст. 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.

Суб`єкти господарювання зобов`язані своєчасно з дотриманням встановлених міжповірочних інтервалів подавати законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, на періодичну повірку.

Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" внесено зміни до абз. 1 - 3 ч. 4 ст. 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та викладено в наступній редакції:

Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну енергію і газ), що є власністю фізичних осіб, спільною власністю співвласників багатоквартирного будинку, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро- і газопостачання, якщо інше не встановлено договором, укладеним відповідно до законів, що регулюють відносини у сферах електроенергетики та газопостачання.

Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну енергію і газ), що є власністю фізичних осіб, спільною власністю співвласників багатоквартирного будинку, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро- і газопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.

Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну енергію і газ) проводиться за рахунок тарифів на електро- і газопостачання або за рахунок постачальника послуг комерційного обліку. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання".

Така ж редакція зазначеної статті була на момент звернення ПрАТ "Київводоканал" з приписом-попередженням.

Законом України "Про житлово-комунальні послуги" замінено вищезазначені абзаци частини 4 статті 17 "Про метрологію та метрологічну діяльність" на 5 нових абзаців.

Абзацами 3 - 5 передбачено, що відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.

Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну енергію і газ) проводиться за рахунок тарифів на електро- і газопостачання. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання".

Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором, а у разі укладення співвласниками багатоквартирного будинку індивідуальних договорів про надання відповідної комунальної послуги періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) таких вузлів обліку забезпечуються виконавцем комунальної послуги за рахунок плати за абонентське обслуговування, встановленої відповідно до Закону України "Про житлово-комунальні послуги".

Відповідно до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про житлово-комунальні послуги" цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 травня 2019 року.

Обслуговування та заміна вузлів розподільного обліку / приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Виконавець комунальної послуги або інша особа, що здійснює розподіл обсягів комунальних послуг, забезпечує функціональну перевірку приладів - розподілювачів теплової енергії. Порядок, періодичність такої перевірки визначаються договором між споживачем та виконавцем послуги або іншою особою, що здійснює розподіл обсягів комунальних послуг. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки вузлів розподільного обліку здійснюється згідно з міжповірочним інтервалом, зазначеним у технічному паспорті на цей засіб, але не менш як один раз на шість років для засобів механічного типу та не менш як один раз на дев`ять років для засобів інших типів. Забороняється демонтаж вузла обліку, в тому числі комерційного, для обслуговування без його заміни на вузол обліку, укомплектований засобами вимірювальної техніки такого самого або вищого класу точності, крім випадків, коли такий демонтаж здійснюється у зв`язку з відмовою споживача в установленому законом порядку від надання відповідної комунальної послуги або проведення повірки (ремонту). У разі виходу з ладу вузла обліку він підлягає заміні на справний та прийняттю на абонентський облік протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту виходу з ладу. (частини 2, 3 ст. 6 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання").

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рента-Капітал» є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 23.09.15., відповідно до п. 4 якого ОСОБА_1 має право на підставі встановленого сторонами сервітуту довічно безкоштовно проживати у вищевказаній квартирі, та відомостями з державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Заявою від 21.10.19. позивач звернувся до відповідача для здійснення перерахунку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та направлення проекту договору про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, мотивуючи свою заяву тим, що за період з грудня 2018 року по травень 2018 року включно прилад обліку було знято для проходження повірки, з огляду на що нарахування за послуги централізованого постачання холодної води та водовідведення здійснювались відповідачем на 207 осіб, а не за показами обліку лічильника.

В матеріалах справи відсутні докази, з яких би вбачалась дата направлення даної заяви та дата її отримання відповідачем.

Відповіддю № 12888/8/8/0219 від 02.12.19. на вказану заяву відповідач вказав, що 12.06.18. в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обстеження квартири по о/р було виписано припис-попередження про необхідність повірки квартирного приладу обліку. Оскільки станом на 10.12.18. інформація про придатність лічильника, що потребував повірки, до відповідача не надходила, то з 01.12.18. по 31.05.19. нарахування проведено на 185 зареєстрованих осіб. До такої відповіді відповідач для позивача надав заяву про укладення договору та проект договору про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення.

Викладені у відповіді обставини підтверджуються приписом-попередженням від 12.06.18., в якому вказано про демонтаж пломби на лічильнику, а отже позивач мав можливість самостійно демонтувати прилад обліку, що ним і було вчинено при укладенні договору повірки.

Матеріали справи не містять жодних доказів звернення позивача до відповідача з оформленням заявок на повірку приладу обліку, з огляду на що відповідач таку повірку не забезпечував.

При цьому зі спливом 6 місяців з дати припису-попередження від 12.06.18. відповідач почав нараховувати оплату за послуги централізованого постачання холодної води та водовідведення квартири АДРЕСА_2 в порядку п. 11 постанови КМУ від 21.07.05. № 630.

23.04.19. (зі спливом 10 місяців з дати припису-попередження від 12.06.18.) ОСОБА_1 та ТОВ «РБУ «Уксервісмонтаж» було укладено Договір повірки № 176/Т/2019-04/1766 з проведення робіт по зняттю параметрів роботи засобів вимірювальної техніки за адресою: АДРЕСА_1 .

07.05.19. ДП «Укрметртестстандарт» було видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, з огляду на що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 було встановлено новий засіб вимірювальної техніки та згідно акту відповідача від 21.06.19. прийнято його на абонентський облік.

Отже саму повірку було здійснено в строк, що не перевищує 1 місяць.

Додатково до визначеного в п. пункті 11 Правил № 630, слід відзначити, що згідно п.п. 3 п. 4 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом № 315 від 22.11.18. Міністерства регіонального розвитку; будівництва та житлово-комунального господарства України для розподілу не приймаються показання вузла розподільного обліку або приладу-розподілювача теплової енергії, зняті (надані), починаючи з дати встановлення факту виходу з ладу такого приладу-розподілювача теплової енергії або вузла обліку (закінчення строку повірки засобу вимірювальної техніки, що входить до складу відповідного вузла обліку, порушення цілісності пломб) до дати початку наступного розрахункового періоду за датою прийняття на абонентський облік відремонтованого чи заміненого вузла розподільного обліку (повіреного засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу) або приладу-розподілювача теплової енергії.

За викладеного в сукупності відсутні правові підстави для здійснення нарахування за період з 01.12.18. по 31.05.19. за даними непридатного до експлуатації розпломбованого квартирного приладу обліку, який, крім вказаного, взагалі був відсутній з 23.04.19. по 21.06.19., а до 23.04.19. з 12.06.18. потребував повірки, з огляду на що не приймаються судом доводи позивача про те, що фактичний обсяг спожитої холодної води за період з 12.06.18. по 01.06.19., який складає 36 куб.м (00191 куб.м станом на 12.06.18., 00227 куб.м станом на 21.06.19.).

Матеріали справи не містять інших документів на підтвердження фактичного обсягу спожитої холодної води за період з 12.06.18. по 01.06.19. за адресою: АДРЕСА_1

В той же час позивач не просить в позовних вимогах здійснити перерахування в порядку п. 11 Постанови № 630, а просить здійснити перерахунок по показах приладу обліку.

При цьому суд розглядає господарські справи не інакше як у межах позовних вимог. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, адже принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до суду, а тому вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі цих вимог. Тобто суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог.

Не приймається судом в якості належного доказу про підтвердження того, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 проживає з 2016 року лише ОСОБА_1 , акт фактичного проживання, від 06.12.19., оскільки:

- до нього не додано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є власницями вказаних ними квартир та проживають в них з 2016 року та можуть дійсно підтвердити викладені ними в акті обставини;

- не додано доказів на підтвердження того, що особи, які залишили свій підпис на акті дійсно є зазначеними в акті особами;

- відсутні докази того, що Т.Клименко був начальником «дільниці ЖЕК» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» та мав право на засвідчення підписів мешканців.

Жодних інших доказів на підтвердження доводів позивача про те, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 в спірний період проживала лише одна особа, до матеріалів справи не подано.

Отже матеріалами справи не знайшли свого підтвердження доводи позивача про те, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 в спірний період проживала лише одна особа.

Обґрунтувань неправомірності нарахувань за січень 2018 року в сумі 10.100,78 грн за 652,05 куб.м позивачем взагалі не вказано, з огляду на що у суду відсутні правові підстави для оцінки правомірності нарахування відповідачем плати за послуги з постачання холодної води та водовідведення за січень 2018 року.

Разом з тим, відповідачем було повідомлено, що нарахування за січень 2018 року ним були проведені помилково та проведено перерахунок.

За викладеного в сукупності не підлягають задоволенню вимоги позивача про зобов`язання вчинити дії шляхом проведення коригування нарахувань (перерахунку) за послугу централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: АДРЕСА_1 (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) за періоди: січень 2018 року 10100,78 грн за 652,05 куб.м, грудень 2018 року 12.777,57 грн за 652,05 куб.м, січень 2019 року 12.777,57 грн за 652,05 куб.м, лютий 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб. м, березень 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб.м, квітень 2019 року 14.186,00 грн за 652,05 куб.м, травень 2019 року 16.300,68 грн за 749,25 куб.м, а саме зняти нарахування за вищевказані періоди та здійснити нарахування за фактичний обсяг спожитої холодної води за період з 12.06.18. по 01.06.19., який складає 36 куб.м (00191 куб.м станом на 12.06.18., 00227 куб.м станом на 21.06.19.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору за подання позову покладаються на позивача.

Враховуючи результати апеляційного та касаційного оскарження рішень по справі, враховуючи кінцеві висновки суду, судові витрати за оскарження судових актів залишаються за кожною зі сторін, яка їх понесла.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 86, 129, 219, 220, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

Відмовити повністю в задоволенні позову.

Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повне рішення складено 26.07.21.

Суддя Т.М. Ващенко