ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" липня 2021 р. Справа№ 910/2488/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Кравчука Г.А.

Козир Т.П.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.05.2021

про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Порше Лізинг Україна"

про визнання недійсним договору

у справі №910/2488/21 (суддя Головіна К.І.)

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Порше Лізинг Україна"

до ОСОБА_1

про стягнення 1 293 512,20 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21 повернуто зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Порше Лізинг Україна" про визнання недійсним договору.

Ухвала мотивована тим, що зустрічний позов був поданий з порушенням визначеного закону процесуального строку; зазначені відповідачем причини пропуску строку визнано судом неповажними, посилаючись на те, що відповідач була обізнана про наявність позову у даній справі ще 15.04.2021, про що свідчить наявне у справі клопотання її представника - адвоката Рубана І.В. про ознайомлення з матеріалами справи, а тому ОСОБА_1 мала об`єктивну можливість подати зустрічний позов в межах визначеного законом строку. Суд розцінив дії ОСОБА_1 з подачі зустрічного позову із порушенням процесуального строку, як зловживання відповідачем своїми процесуальними правами.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21, справу направити до суду першої інстанції для розгляду.

Підставою для скасування ухвали суду скаржник зазначив порушення норм процесуального права. При цьому апелянт вказував про поважність та обґрунтованість причин пропуску процесуального строку для подання зустрічного позову, посилаючись на неотримання позовної заяви та ухвали про відкриття провадження у справі за надісланою судом адресою, яка взята з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; проте відповідач припинила підприємницьку діяльність, про що 20.10.2020 до реєстру внесено відповідний запис; лише 14.05.2021 представник ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи та 18.05.2021 була подана зустрічна позовна заява.

У відзиві на апеляційну скаргу Товариство з обмеженою відповідальністю "Порше Лізинг Україна" просить ухвалу суду залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення, посилаючись на те, що мотиви та підстави, зазначені в ній щодо скасування ухвали суду є безпідставними та необґрунтованими, а ухвалу суду постановлено у відповідності до вимог чинного законодавства.

19.07.2021 через канцелярію суду апеляційної інстанції надійшла відповідь на відзив.

Відповідно до частини десятої статті 270 ГПК України розгляд апеляційної скарги здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21 справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

У лютому 2021 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Порше Лізинг Україна" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (яка на час спірних правовідносин мала статус фізичної особи-підприємця) про стягнення заборгованості за договором фінансового лізингу № 00005718 від 05.09.2012 у сумі 1 293 512,20 грн.

16.03.2021 ухвалою Господарського суду міста Києва за вказаною позовною заявою було відкрите провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 15.04.2021 Цією ж ухвалою сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки, зокрема, визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

18.05.2021 від відповідача - ОСОБА_1 надійшов зустрічний позов, заявлений до ТОВ "Порше Лізинг Україна" про визнання недійсним договору фінансового лізингу № 00005718 від 05.09.2012.

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм ГПК України.

Права та обов`язки учасників справи визначені у статті 42 ГПК України. Згідно з пунктом 3 частини другої статті 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Разом з цим згідно з пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частинами першою, другою статті 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 8 частини другої статті 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання відзиву на позов.

Відповідно до частини восьмої статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Колегією суддів встановлено, що ухвала місцевого господарського суду про відкриття провадження у справі №910/2488/21 була направлена відповідачу 18.03.2021 за адресою: АДРЕСА_1 ; 22.04.2021 поштове відправлення було повернуто до Господарського суду міста Києва органом поштового зв`язку із відміткою про закінчення терміну зберігання поштового відправлення.

Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 25.06.2018 у справі № 904/9904/17, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, і повернуто підприємством зв`язку із посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення, тощо, то вважається, що адресат був повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт не отримання стороною кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Як зазначив суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, 22.04.2021, яке є днем проставлення у поштовому повідомленні відмітки про закінчення встановленого терміну зберігання, вважається днем вручення ОСОБА_1 ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 16.03.2021. Виходячи з цього, кінцевим строком для подачі відповідачем зустрічного позову стало 07.05.2021, проте, зустрічний позов ОСОБА_1 був поданий з порушенням визначеного законом процесуального строку.

Водночас суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що, направляючи поштову кореспонденцію відповідачу за адресою, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд залишив поза увагою ту обставину, що 20.10.2020 до ЄДРПОУ внесено запис про припинення підприємницької діяльності ОСОБА_1 , а тому у відповідності до частини 6 статті 176 ГПК України, суд мав звернутися до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи з метою належного повідомлення відповідача про розгляд даної справи.

Отже, вказані обставини свідчать про помилковість висновку суду першої інстанції, що 22.04.2021, яке є днем проставлення у поштовому повідомленні відмітки про закінчення встановленого терміну зберігання, вважається днем вручення ОСОБА_1 ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 16.03.2021.

Також помилковим є висновок суду першої інстанції про неповажність причин пропуску процесуального строку на подання зустрічного позову, оскільки пропуск даного строку зумовлено невчасним ознайомленням представника відповідача з матеріалами справи, зокрема позовною заявою, адже для подання зустрічного позову відповідачу необхідно було переконатися, що обидва позови є взаємопов`язані й спільний їх розгляд є доцільним; переконатися, що зустрічний позов буде стосуватися тих правовідносин, щодо яких було подано первісний позов.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що зазначені відповідачем причини пропуску процесуального строку для подання зустрічного позову є поважними, а тому наявні підстави для його поновлення.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що дана зустрічна позовна заява відповідає вимогам статей 162, 164, 172, 173 ГПК України, первісний та зустрічний позови є взаємопов`язані, їх спільний розгляд в межах справи №910/2488/21 є доцільним, а тому відсутні підстави для повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Також судом першої інстанції помилково визнано дії ОСОБА_1 з подачі зустрічного позову із порушенням процесуального строку, як зловживання відповідачем своїми процесуальними правами.

Статтею 275 ГПК України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст.280 ГПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції (ч.3 ст.271 ГПК України).

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21 з направленням даної справи на розгляд до суду першої інстанції.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 240, 255, 267 - 271, 273, 275, 280 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21 скасувати.

Матеріали оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №910/2488/21 передати на розгляд суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді Г.А. Кравчук

Т.П. Козир