ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

22 липня 2021 року м.Харків Справа № 913/467/21
Провадження №34/913/467/21
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі
за позовом Заступника керівника Луганської обласної прокуратури, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Українського державного фонду підтримки фермерських господарств, м. Київ,
до Фермерського господарства «Байбуз», с. Байдівка Старобільського району Луганської області,
про стягнення 309 977 грн. 98 коп.
Суть спору: Заступник керівника Луганської обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Українського державного фонду підтримки фермерських господарств звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою до Фермерського господарства «Байбуз», в якій просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 309 977 грн. 98 коп.
В обгрунтування позовних вимог зазначає, що 12.12.2017 між Українським державним фондом підтримки фермерських господарств (далі - Укрдержфонд) та фермерським господарством «Байбуз», укладено Договір №88 ФГ-2017 (далі- Договір) про надання фінансової підтримки на поворотній основі фермерському господарству, відповідно до п. 1 якого Укрдержфонд надає фінансову підтримку на поворотній основі фермерському господарству «Байбуз» в сумі 350000,00 гривень (триста п`ятдесят тисяч гривень), а фермерське господарство зобов`язується використати її за цільовим призначенням і повернути зазначену суму фінансової підтримки у строк та на умовах, що визначені Договором.
Укрдержфонд взяті на себе зобов`язання, відповідно до п. 3.2.1 договору, виконав в повному обсязі, перерахувавши зазначену в договорі суму фінансової підтримки (допомоги) на поточний рахунок ФГ «Байбуз», що підтверджується платіжним дорученням № 314 від 19.12.2017 на суму 350000,00 гривень.
В свою чергу, прокурор вказує, що ФГ «Байбуз» взяті на себе зобов`язання в частині своєчасного повернення коштів згідно графіку не виконало, кошти фінансової підтримки у визначені договором терміни та у погоджених сторонами сумах не повернуло.
На думку прокурора, неповернення відповідачем фінансової допомоги тягне за собою невиконання дохідної частини Державного бюджету України, що не дає можливості користуватися державною підтримкою іншим фермерським господарствам, а це, в свою чергу, завдає шкоди економічним інтересам держави.
Вказане стало підставою для звернення Заступника керівника Луганської обласної прокуратури з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.07.2021 справу № 913/467/21 передано на розгляд судді Іванову А.В.
За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
В обґрунтування необхідності звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає, що підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді у даній справі є бездіяльність уповноваженого органу та нездійснення ним обов`язку із захисту державних інтересів. При цьому, неповернення відповідачем фінансової допомоги тягне за собою невиконання дохідної частини Державного бюджету України, що завдає шкоди економічним інтересам держави.
Луганською обласною прокуратурою на адресу Укрдержфонду надіслано лист № 15/2-146вих-21 від 06.05.2021 із запитом про надання інформації щодо звернення до суду із позовною заявою про стягнення з ФГ «Байбуз» заборгованості за договором про надання поворотної фінансової допомоги.
У відповідь Укрдержфонд листом від 04.06.2021 за № 53-04/173 повідомив Луганську обласну прокуратуру про те, що не має фінансової можливості звернутись до суду із зазначеним позовом та просить прокурора звернутись до суду в його інтересах.
Як вказує прокурор, з наведеної інформації вбачається бездіяльність фонду, оскільки Укрдержфонд протягом тривалого часу не вжив заходів щодо звернення з відповідним позовом до суду з метою захисту інтересів держави, тому вказаний орган неналежно виконує свої повноваження відносно вжиття відповідних заходів щодо стягнення заборгованості.
В зв`язку з наведеним, прокурор направив Укрдержфонду повідомлення №15/2-231вих-21 від 14.07.2021, в якому вказав, що Луганська обласна прокуратура має намір звернутися з позовом до суду в інтересах держави в особі Укрдержфонд до ФГ «Байбуз» про стягнення заборгованості.
Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ч. 3 та 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Приписами ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» врегульовано, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Аналіз положень ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.
«Неналежність захисту» може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Українським державним фондом підтримки фермерських господарств не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки протягом тривалого часу фонд, знав про наявність такої забргованості, однак не здійснив належних заходів щодо захисту інтересів держави шляхом її стягнення у судовому порядку.
Разом з тим, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку наявна бездіяльність Українського державного фонду підтримки фермерських господарств, оскільки він достеменно знав про порушення інтересів держави, але не відреагував на таке порушення та не звернувся до суду з відповідним позовом у розумний строк.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва Заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Українського державного фонду підтримки фермерських господарств за позовною заявою №15/2-238вих-21 від 16.07.2021.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи (ч. 1 ст. 247 ГПК України).
Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З матеріалів позовної заяви вбачається, що прокурором до стягнення заявлено суму 309 977 грн. 98 коп., що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, однак не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 135 000 грн. 00 коп.
За змістом ч.ч. 2 та 3 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
З огляду на те, що предметом спору в цій справі є стягнення заборгованості у розмірі 309 977 грн. 98 коп., яка не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає, що дана справа є справою незначної складності, тому визнається судом малозначною.
З урахуванням складності справи, обсягу та характеру доказів у справі, суд дійшов висновку про можливість розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Разом з тим, п. 8 ч. 3 ст. 247 ГПК України передбачена необхідність врахування судом думки сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в зв`язку з чим суд пропонує відповідачу подати заяву із запереченнями про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження за їх наявності.
Таку заяву відповідачу слід подати в строк, визначений ч. 1 ст. 251 ГПК України для подачі відзиву, а саме протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
При цьому, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтування заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин (ч.ч. 4, 5 ст. 250 ГПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та без повідомлення (виклику) представників сторін.
Положеннями абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Таким чином, Український державний фонд підтримки фермерських господарств набуває статусу позивача у даній справі.
Суд зауважує, що з огляду на особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні, встановлені ч.ч. 1, 2 ст. 251 ГПК України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 165, 168, 172, 176, 232-234, 247, 249, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва Заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Українського державного фонду підтримки фермерських господарств за позовною заявою №15/2-238вих-21 від 16.07.2021.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, без повідомлення (виклику) сторін/учасників справи.
4. Запропонувати відповідачу:
- у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву з доказами направлення іншим учасникам справи;
- за наявності заперечень про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали, подати відповідну заяву з доказами направлення іншим учасникам справи;
- у разі отримання відповіді на відзив, у п`ятиденний строк з дня її вручення, подати суду обґрунтовані заперечення з доказами направлення іншим учасникам справи;
- подати контррозрахунок заборгованості в разі незгоди з її розміром, визначеним прокурором, з доказами направлення іншим учасникам справи.
5. Запропонувати прокурору та позивачу:
- у разі отримання відзиву на позовну заяву, у п`ятиденний строк з дня його отримання подати суду обґрунтовану відповідь на відзив, з доказами направлення іншим учасникам справи.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 22.07.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Іванов