РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03.06.2021Справа № 910/5472/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., дослідивши матеріали господарської справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Крупець-Будінвест-С»

до Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місти Києві державної адміністрації

про стягнення 97019,87 грн,

Представники:

від позивача Редик В.М., Скубенич М.Д. (керівник)

від відповідача Смаровоз І.О.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося з позовом товариство з обмеженою відповідальністю «Крупець-Будінвест-С» до Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місти Києві державної адміністрації» про стягнення 97019,87 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не оплатив за виконані позивачем роботи за договором № 253 від 21.09.2020 (далі - Договір).

Суд своєю ухвалою від 08.04.2021 відкрив провадження у справі № 910/5472/21, постановив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідач у поданому суду відзиві позовні вимоги відхилив у повному обсязі, зазначивши, що позивач зобов`язаний був завершити всі роботи до 25.12.2020. Строк виконання зобов`язань по Договору був встановлений до 31.12.2020, не оспорювався та не подовжувався у встановленому законодавством порядку. Тому у відповідача відсутні підстави прийняти роботи та підписати надані 15 січня 2021 року довідки та акти.

У свою чергу позивач зазначив, що відповідач, як замовник, зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Відповідач не заявляв про недоліки, а заперечує лише щодо строків виконання та прийняття підрядних робіт. Водночас, відповідно до чинного законодавства, закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, такою підставою є виконання, проведене належним чином.

Відповідач подав клопотання про залучення до участі у справі як співвідповідача об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червонопільська-2В».

Суд відмовив в задоволенні клопотання, оскільки залучення іншого співвідповідача можливе лише за клопотанням позивача.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позовних вимог, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

21.09.2020 Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (замовник) та товариство з обмеженою відповідальністю «Крупець-Будінвест-С» (підрядник) уклали договір № 253 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання з виконання робіт: капітальний ремонт покрівлі на умовах співфінансування за адресою: вулиця Червонопільська, 2-В у Подільському районі м. Києва.

За умовами вказаного договору підрядник зобов`язується виконати роботи із капітального ремонту покрівлі на умовах співфінансування у житлових будинках (п. 1.2 Договору), a замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи (п. 1.4 Договору).

Відповідно до п. 2.1 Договору закінчення робіт - грудень 2020 року.

Розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі довідки про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3 та акта приймання виконаних робіт за формою КБ-2В з відомістю ресурсів (надалі - довідка та акт), підписаними уповноваженими представниками сторін (п. 5.1 Договору).

Довідка та акт оформлюється належним чином підрядником і подаються для підписання замовнику не пізніше 25 числа звітного місяця, який повинен розглянути та підписати довідку та акт в порядку, встановленому статтею 48 Бюджетного кодексу України або письмово мотивувати відмову від прийняття робіт (п. 5.2 Договору).

Замовник сплачує вартість прийнятих від підрядника робіт на підставі довідки не пізніше 30 (тридцяти) банківських днів після надходження коштів на вказані цілі на реєстраційний рахунок замовника (п. 5.3 Договору).

Позивач виконував роботи, а відповідач сплачував за них.

15.01.2021 позивач супровідним листом надіслав замовнику для підпису довідку про вартість виконаних робіт за формою №КБ-3 та акт приймання виконаних робіт за формою №КБ-2В, відповідно до яких підрядник у грудні 2020 року виконав роботи з капітального ремонту покрівлі на суму 97019,87 грн.

Відповідач довідку про вартість виконаних робіт за формою №КБ-3 та акт приймання виконаних робіт за формою №КБ-2В за грудень 2020 року не підписав, про відмову від прийняття робіт письмово не мотивував, 97019,87 грн не сплатив.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк.

За приписами частини першої статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до частини четвертої статті 882 ЦК України передання робіт підрядником прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Відповідач не заявляє про недоліки виконаних робіт. Його заперечення проти прийняття виконаних робіт ґрунтуються на тому, що позивач порушив строк їх виконання.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі статтями 598, 599 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом; припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом; зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Статтею 631 ЦК України та частиною сьомою статті 180 Господарського кодексу України (далі - ГК України) передбачено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору. Закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

Аналіз наведених правових норм свідчить про те, що закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки згідно зі статтею 599 ЦК України, частиною першою статті 202 ГК України такою підставою є виконання, проведене належним чином.

Велика Палата Верховного Суду (постанова від 26 червня 2018 року у справі №910/9072/17) зазначила, що закон не передбачає такої підстави, як закінчення строку дії договору, для припинення зобов`язання, яке лишилося невиконаним.

Таким чином, виконання підрядником робіт за Договором та їх прийняття замовником можливе після закінчення стоку дії укладеного між сторонами Договору.

Згідно з приписами статей 526 Цивільного кодексу України та 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Факт наявності боргу у відповідача перед позивачем в сумі 97019,87 грн належним чином доведений, документально підтверджений та відповідачем не спростований.

Відсутність коштів не є відкладальною обставиною у розумінні ст. 212 ЦК України та обставиною звільнення сторони від виконання своїх зобов`язань

Згідно з ч. 2 ст. 617 ЦК України, ч. 2 ст. 218 ГК України та рішення Європейського суду з прав людини у справі «Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України» від 18.10.2005, відсутність коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання (аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 15.05.2012 у справі № 11/446).

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приймаючи рішення, суд зобов`язаний керуватись наданими сторонами доказами.

Позивач належним чином довів порушення його прав зі сторони відповідача.

Обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані, а тому позовні вимоги позивача до останнього підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити повністю позов товариства з обмеженою відповідальністю «Крупець-Будінвест-С» до Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місти Києві державної адміністрації».

Стягнути з Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (вул. Констянтинівська, 22/17, м. Київ, 04071, код 37393735) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Крупець-Будінвест-С» (вул. Старонаводницька, 4-В, офіс 86, м. Київ, 03013, код 35154219) 97019,87 грн боргу, 2270,00 грн судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана в порядку, передбаченому підпунктом 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України».

Повний текст рішення складено 20.07.2021.

Суддя С. А. Ковтун