УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

28.07.2021Справа № 910/10281/21

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши

зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе"

до Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро"

про усунення перешкод у користуванні орендованим приміщенням, стягнення збитків у розмірі 1 060 905,00 грн, стягнення моральної шкоди в розмірі 60 000,00 грн та зобов`язання повернути майно

у справі № 910/10281/21

за позовом Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе"

про розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Готель "Дніпро" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" (далі - відповідач) про розірвання Договору оренди № 1979 частини нежитлового приміщення від 15.10.2015.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач систематично не сплачує орендну плату за користування частиною нежитлового приміщення загальною площею 45,8 кв.м., яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 1/2, що є істотним порушенням умов Договору оренди № 1979 частини нежитлового приміщення від 15.10.2015 та достатньою правовою підставою для розірвання вказаного договору, крім того, позивач посилається на те, що відповідач користується орендованим майном з порушенням пунктів 5.1.3, 5.1.4 договору оренди та створює загрозу пошкодження орендованого приміщення, а також без дозволу позивача передав вказане приміщення в користування іншій особі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/10281/21, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 28.07.2021.

23.07.2021 (у строк для подання відзиву) до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" до Приватного акціонерного товариства "Готель "Дніпро" про усунення перешкод у користуванні орендованим приміщенням, стягнення збитків у розмірі 1 060 905,00 грн, стягнення моральної шкоди в розмірі 60 000,00 грн та зобов`язання повернути майно.

Частинами 4, 5 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Суд відзначає, що зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року - 2 270,00 грн.

За приписами ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

З огляду на заявлені в зустрічній позовній заяві вимоги, які мають одночасно майновий і немайновий характер, позивач за зустрічним позовом мав сплатити судовий збір у загальному розмірі 20 240,08 грн із розрахунку 17 970,08 грн за три вимоги майнового характеру (1 198 005,00 грн (1 060 905,00 грн + 60 000,00 грн + 77 100,00 грн) х 1,5 %) та 2 270,00 грн за одну вимогу немайнового характеру.

Проте, як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви, доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі позивачем за зустрічним позовом не надано.

У зустрічній позовній заяві ТОВ "Петрос Кафе" просить суд відстрочити сплату судового збору за подання зустрічного позову до ухвалення судового рішення по суті спору.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору мотивоване тим, що у зв`язку із неправомірними діями ПрАТ "Готель "Дніпро", які полягають у позбавленні ТОВ "Петрос Кафе" доступу до орендованого приміщення та можливості здійснення господарської діяльності, скрутним майновим станом, зумовленим вказаними діями ПрАТ "Готель "Дніпро", ТОВ "Петрос Кафе" не має можливості сплатити судовий збір у встановленому законом порядку та розмірі за подання зустрічного позову.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов, а саме приписами цієї статті визначено суб`єктів звернення до суду, яким можна, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

При цьому, суд звертає увагу, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, вирішуючи це питання суд враховує майновий стан сторони. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Особа, яка подає клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, або про звільнення від його сплати, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і до ухвалення судового рішення по суті заявлених позовних вимог.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Натомість, наданими ТОВ "Петрос Кафе" доказами не підтверджується, що позивач за зустрічним позовом перебуває у скрутному майновому стані.

Посилання ТОВ "Петрос Кафе" на ту обставину, що його скрутний майновий стан зумовлений протиправними діями ПрАТ "Готель "Дніпро", які полягають у позбавленні доступу до орендованого приміщення та можливості здійснення господарської діяльності, суд також вважає безпідставними, оскільки встановлення неправомірності дій ПрАТ "Готель "Дніпро" може бути предметом судового розгляду по суті справи, втім не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору за подання зустрічного позову.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вищенаведене, ТОВ "Петрос Кафе" у встановленому процесуальним законом порядку не доведено суду наявність обставин, з якими закон пов`язує право суду на відстрочення позивачу за зустрічним позовом сплати судового збору, у зв`язку з чим клопотання ТОВ "Петрос Кафе" про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вище викладене, оскільки позивачем за зустрічним позовом не дотримано вимог, встановлених статтею 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення допущених недоліків.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 174, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Залишити зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрос Кафе" без руху.

3. Встановити позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Встановити позивачу за зустрічним позовом спосіб усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом надання доказів сплати судового збору в розмірі 20 240,08 грн у встановленому порядку (на платіжні реквізити Господарського суду міста Києва).

5. Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

6. Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.В. Нечай