ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"07" липня 2021 р. Справа№ 910/2021/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Тищенко А.І.

Куксова В.В.

при секретарі Токаревій А.Г.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 07.07.2021.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21 (суддя Мудрий С. М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ринок сільськогосподарської продукції "Столичний"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "СІА"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Газ Ком Трейд"

про визнання договору припиненим

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ринок сільськогосподарської продукції "Столичний" про зупинення провадження у справі повернуто заявнику без розгляду.

Прийнято заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ринок сільськогосподарської продукції "Столичний" про відмову від позову.

Закрито провадження у справі №910/2021/21.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставою для скасування ухвали суду скаржник зазначив, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального та порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга має бути задоволена, а ухвала суду першої інстанції скасована.

Крім того скаржник зазначає, що частками в статутному капіталі ТОВ «РСГП «Столичний» володіють наступні особи: ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» з часткою у розмірі 77500 грн., що становить 77,5 % статутного капіталу товариства; ТОВ «Сучасні ринкові інновації» з часткою у розмірі 22500 грн., що становить 22,5 % статутного капіталу; ТОВ «Укрспецторг» з часткою у розмірі 2000 грн., що становить 2% статутного капіталу; ТОВ «Укртехніка» з часткою у розмірі 500 грн., що становить 0,5% статутного капіталу.

Вказує на те, що скаржник є законним власником частки в статутному капіталі ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» в розмірі 45500 грн., що складає 70% статутного капіталу товариства, що підтверджується витягом з ЄДР щодо ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» станом на 11.12.2020.

Таким чином, скаржник вказує, що є опосередкованим учасником ТОВ «РСГП «Столичний» з часткою 54,25% статутного капіталу ТОВ «РСГП «Столичний».

Також зазначає, що наприкінці 2020 відбулося рейдерське захоплення ТОВ «Аграрний маркетинговий центр», в результаті якого відомості про скаржника були виключені з ЄДР.

Враховуючи викладене, скаржник був позбавлений свого законного права на участь в управлінні ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» та, як наслідок, права на участь в управлінні ТОВ «РСГП «Столичний» та отримання доходів від діяльності останнього.

13.05.2021 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою, надійшли до Північного апеляційного господарського суду та відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Куксов В. В., Тищенко А. І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.05.2021 апеляційну скаргу Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21 залишено без руху та надано скаржникові строк для усунення недоліків, допущених останнім при поданні апеляційної скарги.

01.06.2021 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою скарги Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21, розгляд апеляційної скарги призначено на 30.06.2021, встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв (відзивів) та клопотань в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

25.06.2021 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшло клопотання про закриття по справі у зв`язку з непорушенням прав скаржника оскаржуваною ухвалою суду. Також наголошує на тому, що скаржник ніколи не був учасником позивача та не володів корпоративними правами по відношенню до позивача.

Крім того, наголошує, що скаржник на момент винесення оскаржуваної ухвали не був учасником позивача та вказує на те, що ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» не є учасником позивача.

30.06.2021 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про закриття апеляційного провадження в якому викладена аналогічна позиція з клопотанням позивача про закриття апеляційного провадження.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2021 відкладено розгляд справи на 07.07.2021.

В судовому засіданні 07.07.2021 скаржник підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та просив задовольнити її, скасувати оскаржувану ухвалу та заперечив проти задоволення клопотань позивача та відповідача про закриття апеляційного провадження по справі.

В судовому засіданні 07.07.2021 позивач та відповідач заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили задовольнити клопотання про закриття апеляційного провадження.

В судове засідання 07.07.2021 третя особа свого представника не направила, про причини неявки суд не повідомила, про день, час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином.

У своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд апеляційної інстанції враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Згідно з ч. 2 ст. 2 ГПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (пункти 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Оскільки явка учасників апеляційного провадження в судові засідання не була визнана обов`язковою, а також враховуючи те, що судочинство здійснюється, зокрема, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими їм процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд апеляційної інстанції вирішив розглядати дану апеляційну скаргу за відсутності третьої особи та їх повноважених представників за наявними у справі матеріалами.

В судовому засіданні 07.07.2021 було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду.

Дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21 не може бути розглянута апеляційним господарським судом та апеляційне провадження слід закрити, виходячи з наступного.

Стаття 129 Конституції України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Вказана конституційна норма конкретизована законодавцем в ст. 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", згідно з якою учасники судового процесу та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, реалізація конституційного права на оскарження судового рішення названим Законом ставиться в залежність від положень процесуального закону.

Згідно зі ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Поряд із цим, відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є джерелом права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами ("Рябих проти Росії", заява №52854/99, пп.51 і 52, ECHR 2003-X).

Також у справі "Голуб проти України" ЕСПЛ визначив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

В свою чергу, у відповідності до ч. 1 ст. 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Верховний Суд в своїй практиці наголошує на тому, що судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь-якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі №911/2635/17, від 15.05.2020 у справі № 904/897/19, від 10.05.2018 у справі № 910/22354/15, від 09.06.2018 у справі № 910/18705/17, від 11.07.2018 у справі № 910/2635/17, від 19.06.2018 у справі №904/1192/16.

Колегія суддів звертає увагу, що законодавством передбачений виключний перелік суб`єктів, які вправі оскаржити в апеляційному порядку рішення місцевого господарського суду у випадку наявності підстав для цього. Визначаючи коло вказаних суб`єктів, законодавство передбачає попередню участь апелянта у справі з певним процесуальним статусом, за винятком випадків, коли рішення стосується прав та обов`язків скаржника, який не брав участь у справі.

Так, відповідно до частини першої статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказаною нормою визначено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, яким розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, виходячи з предмету та підстав позову. Якщо скаржник зазначає лише про те, що рішення може вплинути на його права та/або інтереси, та/або обов`язки, або зазначає (констатує) лише, що рішенням вирішено про його права та/або обов`язки чи інтереси, то такі посилання, виходячи з вищенаведеного, не можуть бути достатньою та належною підставою для відкриття апеляційного провадження.

Особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме.

Слід враховувати, що рішення є таким, що прийняте про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, лише тоді, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав, вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі №5023/4734/12 та від 19.09.2018 у справі №910/5459/15-г.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у даній справі є визнання договору припиненим, а саме: визнати припиненим зобов`язання ТОВ "РСГП "Столичний" за договором №20190423/ПФД-3 про надання поворотної фінансової допомоги від 23.04.2019 року, що укладений між ТОВ "С І А" та ТОВ "РСГП "Столичний".

В заявленій апеляційній скарзі Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21, обґрунтовуючи своє право на апеляційне оскарження тим, що частками в статутному капіталі ТОВ «РСГП «Столичний» володіють наступні особи: ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» з часткою у розмірі 77500 грн., що становить 77,5 % статутного капіталу товариства; ТОВ «Сучасні ринкові інновації» з часткою у розмірі 22500 грн., що становить 22,5 % статутного капіталу; ТОВ «Укрспецторг» з часткою у розмірі 2000 грн., що становить 2% статутного капіталу; ТОВ «Укртехніка» з часткою у розмірі 500 грн., що становить 0,5% статутного капіталу.

При цьому, скаржник є законним власником частки в статутному капіталі ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» в розмірі 45500 грн., що складає 70% статутного капіталу товариства, що підтверджується витягом з ЄДР щодо ТОВ «Аграрний маркетинговий центр» станом на 11.12.2020.

Таким чином, скаржник вказує, що є опосередкованим учасником ТОВ «РСГП «Столичний» з часткою 54,25% статутного капіталу ТОВ «РСГП «Столичний».

Отже, Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" зазначає, що приймаючи відмову від позовної заяви та закриваючи провадження у справі, судом порушено права скаржника.

Вказані твердження скаржника не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи враховуючи наступне.

Позивачем та відповідачем подано до Північного апеляційного господарського суду клопотання про закриття апеляційного провадження разом з Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якого вбачається, що станом на 20.04.2021 Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" не входила до складу засновників ТОВ «Аграрний Маркетинговий центр».

Таким чином, враховуючи викладене, посилання скаржника про наявність порушеного його права є безпідставними.

В той же час, як вбачається з мотивувальної частини ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21, судові висновки стосувались лише прав та інтересів позивача, відповідача та третьої особи у даній справі.

На переконання колегії суддів, оскаржуваним рішенням суду першої інстанції права та обов`язки Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" не вирішувалися, оскільки обов`язковою умовою здійснення захисту прав та інтересів судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Як зазначалось вище, особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме.

Судова колегія звертає увагу, що оскаржуваною ухвалою у даній справі не вирішувались будь-які питання щодо прав, інтересів або обов`язків апелянта. Мотивувальна та резолютивна частина ухвали господарського суду у даній справі не містять висновків про права та обов`язки Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ".

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Так, згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, якщо встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку (ч.2 ст.264 ГПК України).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційне провадження у справі № 910/2021/21 підлягає закриттю, оскільки питання про права і обов`язки Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" судом першої інстанції не вирішувалися.

Керуючись ст. ст. 234, 264 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "ГУДЛАЙТ КЕПІТЕЛ ЛІМІДЕТ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.04.2021 у справі №910/2021/21 - закрити.

2. Матеріали справи №910/2021/21 повернути до суду першої інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано 09.07.2021р.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді А.І. Тищенко

В.В. Куксов