РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.07.2021справа №910/1032/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу №910/1032/21

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Деражнянський молочний завод» (32200, Хмельницька обл., м. Деражня, вул. Бориса Олійника, буд. 7; ідентифікаційний код 14146210)

до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45; ідентифікаційний код 00032767)

про визнання недійсним рішення від 10.12.2020 №776-р,

за участю представників:

позивача - Граб О.П. (ордер від 19.02.2021 серія АА №093385);

Яглінського В.С. (директор; паспорт серія НОМЕР_1 );

відповідача - Максименко А.П. (відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю «Деражнянський молочний завод» (далі - Товариство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України від 10.12.2020 №776-р «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» у справі №127-26.4/15-20 (далі - рішення №776-р), яким:

- визнано, що Товариство вчинило порушення, передбачене статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення на упаковках виробленого ним масла солодковершкового селянського 72,5% жиру, дата виготовлення - 07.10.2018, інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих відомостей: «МАСЛО», «ДСТУ 4399:2005», зокрема, щодо його назви, складу та характеристик, які можуть вплинути на наміри невизначеного кола осіб щодо придбання цього продукту (пункт 1 рішення №776-р);

- за порушення, зазначене в пункті 1 рішення №776-р, накладено штраф на позивача у сумі 9 459 200 грн. (пункт 2 рішення №776-р).

Позовні вимоги мотивовано тим, що рішення №776-р є незаконним та необґрунтованим, оскільки АМК при винесенні рішення №776-р не застосував імперативну норму пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 14.06.2002 №833 «Про затвердження порядку відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення досліджень» та прийняв рішення №776-р всупереч його положенню, залишивши поза розглядом обставини та докази відсутності домішок рослинних жирів в маслі виробництва Товариства за наслідками повторних досліджень.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

16.03.2021 відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що рішення №776-р прийняте з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, а також з повним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, а тому підстав для визнання його недійсним немає, оскільки:

- відповідно до протоколу випробувань від 22.10.2018 №94032 у складі продукції позивача виявлено жири немолочного походження, а тому вказана продукція не є маслом солодковершковим у розумінні законодавства, що свідчить про те, що інформація «МАСЛО», «ДСТУ 4399:2005», поширена щодо продукції Товариства, є неправдивою;

- станом на 10.12.2020 (дата прийняття рішення №776-р) позивачем не надано АМК доказів оскарження в судовому (належному) порядку дій посадових осіб Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужби), результатів випробувань «МАСЛО» щодо наявності в складі зазначеної продукції немолочних жирів та/або рішень Держпродспоживслужби, що, у свою чергу, вказує на чинність протоколу випробування від 22.10.2018 №94032;

- надані Товариством експертний висновок обласної державної лабораторії Держпродспоживслужби в Полтавській області від 20.11.2018 №003121п/18 та протоколи випробувань державного підприємства «Хмельницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 09.11.2018 №1938 та від 09.11.2018 № 1939, є такими, що видані не в порядку арбітражного дослідження, а в порядку повторних випробувань;

- ринок є конкурентним та Товариство діяло в конкурентному середовищі;

- Товариство отримує переваги під час реалізації продукції, яка за собівартістю нижча, ніж продукція виробників, які у виробництві використовують лише молочні жири, а тому позивач може займати більш вигідне становище порівняно з іншими суб`єктами господарювання, які діють на цьому ж ринку та не поширюють неправдивої інформації щодо власної продукції;

- наявність на ринку продукції Товариства, виготовленої відповідно до вимог щодо масла солодковершкового, не спростовує факт продажу неналежного товару невстановленій кількості споживачів.

3. Стислий виклад відповіді позивача на відзив

31.03.2021 позивач подав суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що відсутність факту вчинення Товариством дій, визначених як недобросовісна конкуренція, свідчить про незаконність рішення №776-р, а тому наведена АМК у відзиві аргументація не спростовує правову позицію Товариства.

4. Процесуальні дії у справі

Ухвалою господарського суду міста Києва від 28.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 22.02.2021.

У підготовчому засіданні 22.02.2021 оголошено перерву до 29.03.2021.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 29.03.2021 продовжено строк підготовчого провадження; підготовче засідання відкладено на 17.05.2021.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.06.2021.

У судовому засіданні 22.06.2021 оголошено перерву до 19.07.2021.

Представники позивача у судовому засіданні 19.07.2021 оголосили вступне слово та підтримали позовні вимоги.

Представник відповідача оголосив вступне слово та заперечив проти задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, з`ясувавши обставини, на які посилаються сторони, дослідив в порядку статей 209 і 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники сторін виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 19.07.2021 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням №776-р:

- визнано, що Товариство вчинило порушення, передбачене статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення на упаковках виробленого ним масла солодковершкового селянського 72,5 % жиру, дата виготовлення - 07.10.2018, інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих відомостей: «МАСЛО», «ДСТУ 4399:2005», зокрема, щодо його назви, складу та характеристик, які можуть вплинути на наміри невизначеного кола осіб щодо придбання цього продукту (пункт 1 резолютивної частини рішення №776-р);

- за порушення, зазначене в пункті 1 резолютивної частини рішення №776-р, відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» накладено на Товариство штраф у сумі 9 459 200 грн. (пункт 2 резолютивної частини рішення №776-р).

Судом встановлено, що до суду з даним позовом позивач звернувся 21.01.2021 згідно з відміткою відділення поштового зв`язку, відтак строк оскарження рішення №776-р не пропущено.

АМК під час розгляду антимонопольної справи та прийняття рішення №776-р було встановлено таке.

Відповідач проводив дослідження щодо порушення суб`єктами господарювання законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченого статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», зокрема, під час виробництва та реалізації масла солодковершкового селянського 72,5% жиру, дата виготовлення - 07.10.2018 (далі - Продукція), виробництва Товариства.

Згідно з протоколом випробувань було закуплено зразок Продукції виробництва Товариства, дата виготовлення - 07.10.2018, за ДСТУ 4399:2005 «Масло вершкове. Технічні умови» (далі - ДСТУ 4399:2005), та досліджено в лабораторії Випробувального центру на замовлення головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області. Продукцію було відібрано 16.10.2018 в дитячому навчальному закладі № 7 «Ромашка» за адресою: м. Хмільник, вул. Пушкіна, буд. 79 (далі - Заклад).

Управління освіти Хмільницької міської ради (далі - Управління освіти) листом від 25.10.2019 №01-16/865 (вх. АМК від 30.10.2019 №5-09/12644) зазначило, що саме Товариство постачало Продукцію до Управління освіти, яке в подальшому поставляло Продукцію до Закладу.

Відповідно до Протоколу випробувань Продукція містить немолочні жири. Замовником щодо проведення випробувань Продукції є Головне управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області.

За наявною у АМК інформацією, упаковка (етикетка) Продукції має такий зовнішній вигляд:

(фотокопія упаковки (етикетки) Продукції).

На упаковці (етикетці) Продукції містяться написи «Масло солодковершкове селянське 72,5 % жиру», «ДСТУ 4399:2005», виконані великими літерами.

Також на упаковці (етикетці) Продукції зазначено виробника - Товариство, склад, харчову та енергетичну цінність, строк придатності.

За наданою Товариством інформацією відповідальність за розміщення інформації на етикетці (упаковці) Продукції несе Товариство.

До складу Продукції, як зазначено на її упаковці (етикетці), входять вершки із коров`ячого молока.

Товариство на вимогу АМК від 13.09.2019 №127-26/09-11498 надало відповідь листом від 07.10.2019 №978 (вх. АМК від 08.10.2019 №8-09/11623) та підтвердило факт виробництва й реалізації Продукції, а також зазначило, що Продукція не може містити у своєму складі немолочні жири.

Проте згідно з протоколом випробувань у складі Продукції виявлено жири немолочного походження. Отже, АМК дійшов висновку про те, що Продукція не є маслом солодковершковим у розумінні законодавства, що свідчить про те, що інформація «МАСЛО», «ДСТУ 4399:2005», поширена щодо Продукції, є неправдивою.

Крім того, Товариство у відповідь на вимогу про надання інформації від 13.09.2020 №127-26/09-11498 зазначило, що у Товариства наявні експертні висновки, що, у свою чергу, підтверджують відсутність немолочних жирів у Продукції. Проте підтвердних документів Товариством не було надано.

Тобто, на думку АМК, інформація на упаковках Продукції, зокрема, «МАСЛО» «ДСТУ 4399:2005», є неправдивою. Стимулювання зацікавленості споживачів шляхом поширення неправдивої інформації щодо складу, споживчих властивостей, характеристик, назви товару може надати неправомірних переваг на ринку та поставити Товариство в більш вигідне становище порівняно з іншими суб`єктами господарювання, які діють на відповідному ринку. Ринок виробництва та реалізації масла солодковершкового, на якому здійснює діяльність Товариство, є конкурентним, представлений широким асортиментом продукції різних виробників.

Отже, АМК дійшов висновку про те, що поширення Товариством неправдивої інформації може (могло) вплинути на наміри споживачів щодо придбання Продукції, а конкуренти можуть (могли) втратити своїх потенційних споживачів, унаслідок чого Товариство може (могло) отримати переваги в конкуренції під час реалізації Продукції.

Позивач зазначає про те, що ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області наказом від 11.10.2018 №3764-0 було призначило позапланове інспектування ДНЗ №7 «Ромашка» міста Хмільник, Вінницької області, за зверненням заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів міської ради Хмільницької міської ради з посиланням на частину першу статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та на пункт 4 статті 18 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

На думку Товариства, позапланове інспектування призначено ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області всупереч вимогам законодавства.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в межах даного спору не надається оцінка діям ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області.

ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області в рамках здійснення позапланового дослідження, провело 16.10.2018 в ДНЗ № 7 «Ромашка» міста Хмільник, Вінницької області, відбір масла виробництва Товариства у відповідності до Порядку відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення досліджень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.06.2002 №833 (далі - Порядок №833). Відібраний зразок було переданий на перевірку ДП «Вінницястандартметрологія».

Провівши випробування масла солодковершкового селянського виробництва Товариства, державне підприємство «Вінницястандартметрологія» дійшло висновку про наявність у складі масла жирів немолочного походження в кількості 8% від загального жиру, що відображено в протоколі випробувань від 22.10.2018 №94032.

Відповідно до пункту 13 Порядку №833 при незадовільних результатах дослідження, навіть за одним показником, проводиться повторний відбір зразків з тієї самої партії у подвійній кількості.

Тобто результати первісних досліджень, без здійснення повторних досліджень зразків у подвійній кількості не можуть вважатися достовірними та достатніми доказами, які беззаперечно свідчать про неякісну продукцію.

Дане положення АМК залишив поза увагою.

Для перевірки результатів дослідження державного підприємства «Вінницястандартметрологія», на виконання приписів пункту 13 Порядку №833, ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області 05.11.2018 листом №02-101/5331 звернулося до ГУ Держпродспоживслужби у Хмельницькій області з проханням посилити контроль за виробництвом продукції Товариства та провести додаткове дослідження на вміст немолочного жиру в маслі виробництва Товариства.

ГУ Держпродспоживслужби у Хмельницькій області на виконання звернення ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області за наказом від 05.11.2018 №2333 провело відбір подвійної партії зразків масла за місцем його виробництва (на Товаристві) і передало обласній державній лабораторії Держпродспоживслужби в Полтавській області та державному підприємству «Хмельницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на повторне дослідження. Для дослідження відбиралося масло, виготовлене з тієї самої партії, що було на дослідженні у державному підприємстві «Вінницястандартметрологія».

За експертним висновком обласної державної лабораторії Держпродспоживслужби в Полтавській області від 20.11.2018 №003121п/18 масло солодковершкове селянське 72,5% жиру, ДСТУ 4399: 2005, виготовлене Товариством 07.10.2018 відповідає параметрам ДСТУ ISO і не містить домішок рослинних жирів.

Згідно з протоколом випробувань державного підприємства «Хмельницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 09.11.2018 №1938 в маслі солодковершкове селянське 72,5% (перевірялося масло в кількості 600 г) домішок рослинних жирів не виявлено.

Пунктом 13 Порядку №833 визначено, що результати повторних досліджень є остаточними.

Результати повторних досліджень проведених державним підприємством «Хмельницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» та обласною державною лабораторією Держпродспоживслужби в Полтавській області остаточно засвідчили в силу закону, що масло солодковершкове селянське 72,5% жиру, ДСТУ 4399: 2005, виготовлене Товариством 07.10.2018, відповідає параметрам ДСТУ і не містить домішок рослинних жирів.

ГУ Держпродспоживслужби у Хмельницькій області листом від 26.11.2018 №22/05-07/6122 проінформувало ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області про отримані результати повторних випробувань, які засвідчили відсутність жирів немолочного походження в маслі виробництва Товариства.

ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області не здійснювало заходів реагування відносно Товариства, оскільки результати повторних досліджень спростували висновки лабораторних досліджень державного підприємства «Вінницястандартметрологія».

Наведені висновки повторних досліджень були надані Товариством АМК.

Однак у рішенні №776-р АМК зазначив, що підтвердних документів повторних випробувань масла Товариством надано не було (пункт 20), а в пункті 55 провів аналіз повторних випробувань та зробив висновок, що зразки масла, використані в протоколах повторних випробувань, не є арбітражними зразками масла та не спростовують наявності у складі масла немолочних жирів.

Отже, норму пункту 13 Порядку №833 АМК не застосував і прийняв рішення №776-р всупереч його положенню, залишивши поза розглядом обставини та докази відсутності домішок рослинних жирів в маслі виробництва Товариства за наслідками повторних досліджень, що свідчить про неправильне застосування ним норм матеріального права.

Також АМК залишив поза увагою те, що в протоколі відбору масла від 16.10.2018 ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області зазначило, що відбір масла проводиться відповідно до Порядку №833, а Порядок №833 не передбачає проведення арбітражних лабораторних досліджень і не містить поняття «арбітражний зразок».

Відповідно до пункту 11 Порядку №833 зразки продукції зберігаються у державній лабораторії ветеринарної медицини в окремому приміщенні до закінчення терміну дослідження. Після проведення досліджень залишки утилізуються в установленому порядку.

Тобто Порядком №833 не передбачено збереження зразків для проведення арбітражних досліджень.

ГУ Держпродспоживслужби у Хмельницькій області провело повторний відбір зразків масла у Товариства за процедурою, визначеною пунктом 13 Порядку №833.

В той же час, поняття «арбітражний зразок» вперше визначено законодавцем у Порядку проведення арбітражних лабораторних досліджень (випробувань) та врахування їх результатів для цілей державного контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №648 (далі - Порядок №648, який набрав чинності 07.09.2018) на виконання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

При цьому, форма актів відбору арбітражних зразків затверджена Порядком відбору зразків та їх перевезення (пересилання) до уповноважених лабораторій для цілей державного контролю та форма акта відбору зразків, затверджена наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 11.10.2018 №49, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.12.2018 за №1464/32916, який набрав чинності 25.01.2019.

Таким чином, на момент відбору зразків ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області (16.10.2018) законодавство України не регламентувало процедури (Порядок) відбору арбітражних зразків і не існувало законодавчо визначеної форми акта відбору арбітражних зразків.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Відповідно до статті 20 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» процесуальні засади діяльності органів Антимонопольного комітету України щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень, їх перевірка, перегляд, оскарження та гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Частиною першою статті 60 Закону України «Про захист економічної конкуренції» передбачено, що заявник, відповідач, третя особа мають право оскаржити рішення органів Антимонопольного комітету України повністю або частково до господарського суду у двомісячний строк з дня одержання рішення. Цей строк не може бути відновлено.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є:

неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи;

недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими;

невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи;

заборона концентрації відповідно до Закону України «Про санкції»;

порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до частин першої і другої статті 30 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» органи Антимонопольного комітету України у справах про недобросовісну конкуренцію приймають обов`язкові для виконання рішення про:

визнання факту недобросовісної конкуренції;

припинення недобросовісної конкуренції;

офіційне спростування за рахунок порушника поширених ним неправдивих, неточних або неповних відомостей;

накладання штрафів;

закриття провадження у справі.

Органи Антимонопольного комітету України оприлюднюють рішення за результатом розгляду справ про недобросовісну конкуренцію на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України протягом 10 робочих днів з дня їх прийняття. Рішення підлягає оприлюдненню в повному обсязі, крім інформації, яка визначена інформацією з обмеженим доступом. Інформація з обмеженим доступом має бути виключена або зачорнена чи змінена в інший спосіб, який забезпечує достатній її захист та достатню прозорість щодо обґрунтування органом Антимонопольного комітету України прийнятого рішення.

Статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» передбачено, що поширенням інформації, що вводить в оману, є повідомлення суб`єктом господарювання, безпосередньо або через іншу особу, одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних, неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) чи реалізації (продажу, поставки, виконання, надання) товарів, робіт, послуг цього суб`єкта господарювання.

Інформацією, що вводить в оману, є, зокрема, відомості, які:

містять неповні, неточні або неправдиві дані про походження товару, виробника, продавця, спосіб виготовлення, джерела та спосіб придбання, реалізації, кількість, споживчі властивості, якість, комплектність, придатність до застосування, характеристики, особливості реалізації товарів, робіт, послуг, ціну і знижки на них, а також про істотні умови договору;

містять неповні, неточні або неправдиві дані про фінансовий стан чи господарську діяльність суб`єкта господарювання;

приписують повноваження та права, яких не мають, або відносини, в яких не перебувають;

містять посилання на обсяги виробництва, придбання, продажу чи поставки товарів, виконання робіт, надання послуг, яких фактично не було на день поширення інформації.

Згідно з підпунктом 2 пункту 3 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 (далі - Положення), основним завданням Держпродспоживслужби є, зокрема, реалізація державної політики у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів.

Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду проводить перевірки характеристик продукції, у тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування) (підпункт 7-1 пункту 4 Положення).

Відповідно до пункту 5.1 ДСТУ 4834:2007 «Молоко та молочні продукти. Правила приймання, відбирання та готування проб до контролювання» (далі - ДСТУ 4834:2007) продукт приймається партіями. Кожну партію супроводжують документами, що підтверджують якість та безпечність продукту.

Пунктом 3.1 ДСТУ 4834:2007 визначено, що партія - це будь-яка визначена кількість продукту з однаковою назвою та властивостями, яку вироблено за однакових умов на одній і тій самій потужності, за один технологічний цикл.

Виробництво масла в Україні регламентується державним стандартом ДСТУ 4399:2005 «Масло вершкове. Технічні умови», який введено в дію 01.07.2006.

У ДСТУ 4399:2005 наводяться терміни та визначення понять видів масла, а також його класифікація.

Згідно з ДСТУ 4399:2005 масло (з коров`ячого молока) - це харчовий жировий продукт, вироблений тільки з коров`ячого молока та продуктів його перероблення з рівномірно розподіленою в жировому середовищі вологою і сухими знежиреними речовинами.

Вершкове масло - вироблене з вершків та/або продуктів перероблення молока, яке має специфічний притаманний йому смак, запах та пластичну консистенцію за температури (12±2)°С, із вмістом молочного жиру не менше ніж 61,5 відсотка, що становить однорідну емульсію типу «вода в жирі».

Солодковершкове масло виробляється з пастеризованих натуральних вершків.

Залежно від масової частки жиру, що є одним з фізико-хімічних показників масла, вершкове масло поділяється на групи:

вершкове масло «екстра» - з масовою часткою жиру від 80 до 85 %; вершкове масло «селянське» - з масовою часткою жиру від 72,5 до 79,9 %; вершкове масло «бутербродне» - з масовою часткою жиру від 61,5 до 72,4 %; топлене масло (молочний жир) з масовою часткою молочного жиру не менше ніж 99 % (99,8).

Відповідно до пункту 5.3.5 ДСТУ 4399:2005 заборонено для виробництва масла застосовувати будь-які жири та вершки, крім тих, що отримані з коров`ячого молока.

Пунктом 5.1 ДСТУ 4399:2005 передбачено, що масло повинно відповідати вимогам цього стандарту.

Згідно з частиною третьою статті 5 Закону України «Про молоко та молочні продукти» не допускається використання назв молочних продуктів у власних назвах продуктів та торговельних марках, якщо ці продукти виробляються з використанням сировини немолочного походження.

Відповідно до абзацу десятого статті 1 Закону України «Про молоко та молочні продукти» традиційні молочні продукти - це масло, сири; а також кисломолочні продукти, вироблені із застосуванням заквасок на чистих культурах молочнокислих бактерій - ацидофілін, простокваша, ряжанка, сметана, сир кисломолочний; кефір - із застосуванням заквасок на кефірних грибках.

Тобто у розумінні Закону України «Про молоко та молочні продукти» масло є традиційним молочним продуктом.

Частиною четвертою статті 5 Закону України «Про молоко та молочні продукти» передбачено, що забороняється відокремлення процесу пакування молочних продуктів від технологічного циклу виробництва продукції (крім пакування масла, сиру, сухих молочних продуктів структурними підрозділами одного переробного підприємства або переробними підприємствами, що входять до складу одного об єднання).

Згідно зі статтею 6 Закону України «Про молоко та молочні продукти» заборонено використовувати у виробництві традиційних молочних продуктів жири та білки немолочного походження, а також будь-які стабілізатори і консерванти.

Суб`єкти господарювання зобов`язані додержуватися вимог нормативних документів при виробництві молока, молочної сировини і молочної продукції, а також при їх зберіганні, транспортуванні та реалізації (абзац другий частини другої статті 13 Закону).

Відповідно до пункту 5.4.2 ДСТУ 4399:2005 «Масло вершкове. Технічні умови» при маркуванні масла вершкового слід зазначати назву й адресу виробника, повну назву продукту, його склад, кінцеву дату зберігання або дату виробництва та строк придатності, умови зберігання, масу нетто, брутто, тару, номер партії, інформаційні дані про харчову цінність 100 г продукту, штрих-код ЕАН та інше.

Статтею 4 Закону України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів» передбачено, що інформація про харчовий продукт не повинна вводити в оману, зокрема, щодо: характеристик харчового продукту, у тому числі його категорії, характерних ознак, властивостей, складу, кількості, мінімального терміну придатності або дати «вжити до», країни походження або місця походження, способу виробництва (виготовлення); припущення за допомогою зовнішнього вигляду продукту, опису або графічних зображень про наявність у харчовому продукті певного компонента або інгредієнта, якщо насправді компонент або інгредієнт, який зазвичай присутній або використовується у даному харчовому продукті, замінено іншим компонентом або інгредієнтом.

Зазначені обмеження поширюються також на рекламу харчових продуктів, спосіб розміщення та представлення харчових продуктів для реалізації, зокрема форму, зовнішній вигляд, упаковку, пакувальні матеріали.

На момент проведення експертизи діяв Технічний регламент щодо правил маркування харчових продуктів (далі - Технічний регламент), затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010 №487, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 11.02.2011 №183/18921 (зі змінами).

Згідно з пунктом 6 Технічного регламенту вимоги до маркування харчових продуктів повинні забезпечувати надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про харчовий продукт.

Відповідно до пункту 7 Технічного регламенту назва харчового продукту повинна бути зрозумілою для споживача, конкретно та точно характеризувати продукт, розкривати його природу, походження, надавати можливість відрізняти певний вид харчового продукту від інших аналогічних видів харчових продуктів. Назва харчового продукту повинна відповідати назві, установленій нормативно-правовими актами. Назву продукту встановлює виробник з урахуванням вимог цього Технічного регламенту.

Пунктом 14 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №15 «Про деякі питання практики застосування конкурентного законодавства» передбачено, що для кваліфікації дій суб`єктів господарювання як зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку, або як антиконкурентних узгоджених дій, або як недобросовісної конкуренції не є обов`язковим з`ясування настання наслідків у формі відповідно недопущення, усунення чи обмеження конкуренції, ущемлення інтересів інших суб`єктів господарювання (конкурентів, покупців) чи споживачів, зокрема через заподіяння їм шкоди (збитків) або іншого реального порушення їх прав чи інтересів, чи настання інших відповідних наслідків.

Достатнім є встановлення самого факту вчинення дій, визначених законом як зловживання монопольним (домінуючим) становищем (частина друга статті 13 Закону), або як антиконкурентні узгоджені дії (частина друга статті 6 Закону), або як недобросовісна конкуренція (статті 5, 7, 9, 11, 13 - 15 і 19 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції»), або можливості настання зазначених наслідків у зв`язку з відповідними діями таких суб`єктів господарювання (частина перша статей 6 і 13 Закону, статті 4, 6, 8, 151, 16, 17 і 18 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції»). В останньому випадку господарським судам необхідно з`ясовувати та відображати в судових рішеннях, в чому конкретно полягають відповідні наслідки, що могли б настати в результаті дій суб`єктів господарювання, які мають ознаки зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку, або антиконкурентних узгоджених дій, або недобросовісної конкуренції.

ВИСНОВКИ

Судом встановлено, що АМК у прийнятті рішення №776-р керувався нормативними документами, які набули чинності через три місяці після проведення ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області спірного відбору масла в ДНЗ №7 «Ромашка» міста Хмільник Вінницької області виробництва Товариства.

Відповідач зазначив про те, що:

- на момент проведення відбору масла (16.10.2018) та на момент складання експертного висновку державним підприємством «Вінницястандартметрологія» (22.10.2018) набрав чинності Порядок №648 (дата набрання чинності 07.09.2018);

- згідно з реченням першим пункту 5 Порядку №648 якщо заява про проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування) не подана оператором ринку або уповноваженою ним особою протягом п`яти робочих днів з дня отримання ним повідомлення про результати основного лабораторного дослідження (випробування), які свідчать про невідповідність, такі результати вважаються остаточними;

- надані експертні висновки та протоколи випробувань, на які посилається позивач, є такими, що видані не в порядку арбітражного дослідження, а в порядку повторних випробувань;

- оскільки арбітражне дослідження не проводилося, протокол випробувань від 22.10.2018 №94032 є єдиним доказом, який вказує на наявність ознак порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції.

Разом з тим, протокол випробувань від 22.10.2018 №94032 також не був складений у порядку арбітражного випробування, а під час його складання державне підприємство «Вінницястандартметрологія» керувалося Порядком №833.

Відтак твердження АМК про необхідність застосування Порядку №648 є безпідставним.

Крім того, незастосування Порядку №648 при складанні протоколу випробувань від 22.10.2018 №94032 є порушенням його положень державним підприємством «Вінницястандартметрологія», що не може бути наслідком накладення на Товариство штрафу.

Що ж до доводів АМК про те, що Товариство не оскаржувало в судовому порядку дій посадових осіб Держпродспоживслужби, результатів випробувань масла щодо наявності в складі немолочних жирів та/або рішень Держпродспоживслужби, то оскільки було здійснено повторне дослідження продукції виробництва Товариства, остаточним висновком є відсутність у продукції домішок рослинних жирів, тобто спростовано висновки лабораторних досліджень державного підприємства «Вінницястандартметрологія», тому і відсутня у Товариства необхідність оскаржувати у судовому порядку результати випробувань за протоколом випробувань від 22.10.2018 №94032.

Отже, рішення №776-р підлягає визнанню недійсним.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Деражнянський молочний завод» (32200, Хмельницька обл., м. Деражня, вул. Бориса Олійника, буд. 7; ідентифікаційний код 14146210) до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45; ідентифікаційний код 00032767) про визнання недійсним рішення від 10.12.2020 №776-р задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним рішення Антимонопольного комітету України від 10.12.2020 №776-р «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу» у справі №127-26.4/15-20.

3. Стягнути з Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45; ідентифікаційний код 00032767) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Деражнянський молочний завод» (32200, Хмельницька обл., м. Деражня, вул. Бориса Олійника, буд. 7; ідентифікаційний код 14146210) 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. судового збору.

Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23.07.2021.

Суддя О.В. Марченко