ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року

м. Київ

Справа №922/2895/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Мамалуй О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,

представників учасників справи:

прокурора - Янківського О.А.,

позивача-1 - не з`явились,

позивача-2 - не з`явились,

відповідача-1 - не з`явились,

відповідача-2 - не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.03.2021 (головуючий - Пушай В.І., судді: Барбашова С.В., Зубченко І.В.) та рішення Господарського суду Харківської області від 03.12.2020 (суддя Погорелова О.В.)

у справі №922/2895/20

за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі Харківської обласної ради та Північно-Східного офісу Держаудитслужби,

до 1. Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф",

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Сан Ойл"

про визнання недійсним рішення засідання комітету замовника, оформленого протоколом, та визнання недійсним договору про закупівлю,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог.

1.1. Керівник Харківської місцевої прокуратури №1 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом в інтересах держави в особі Харківської обласної ради (далі - Харківоблрада) та Північно-Східного офісу Держаудитслужби (далі - Держаудитслужби) до Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" (далі - КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф") та до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Сан Ойл" (далі - ТОВ "ТД "Сан Ойл") про:

- визнання незаконним та скасування рішення засідання тендерного комітету КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф", оформленого протоколом від 27.03.2020 №61/1, щодо прийняття рішення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури закупівлі товару: 09130000-9 Нафта і дистиляти (паливо дизельне (талони) ідентифікатор закупівлі UА-2020-03-27-003332-b, яким визнано переможцем закупівлі ТОВ "ТД "Сан Ойл";

- визнання недійсним договору на закупівлю товару від 02.04.2020 №1-ППЗ-2020, укладеного між КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" та ТОВ "ТД "Сан Ойл" щодо закупівлі товару "Паливо дизельне (талони)", код класифікатора предмета закупівлі ДК 021:2015:09130000-9 нафта і дистилянти.

1.2. В обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на те, що переговорна процедура, яка була обрана замовником для закупівлі дизельного палива, не відповідає вимогам статті 35, пункту 2-1 розділу ІХ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" та вимогам постанови Кабінету Міністрів від 20.03.2020 №225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України" (далі - Постанова №225).

1.3. На думку прокурора, замовник застосував переговорну процедуру закупівлі без наявних на те підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі".

1.4. Підставами для звернення до суду з позовом прокурор визначив бездіяльність позивачів, яка полягає в тому, що останні, незважаючи на наявні порушення вимог законодавства та необхідність невідкладного захисту інтересів держави (як уповноважені органи), не вжили жодних заходів щодо скасування рішення тендерного комітету та визнання спірного договору недійсним.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій.

2.1. КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua) розміщено звіт про результати проведення переговорної процедури закупівлі UА-2020-03-27-003332-b про проведення процедури закупівлі товарів "Паливо дизельне (талони)", код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:09130000-9 - нафта і дистилянти. Вартість предмета закупівлі складає 7020000 грн.

2.2. У пункті 13 Повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури (далі - Повідомлення) зазначено умову застосування переговорної процедури закупівлі згідно з вимогами пункту 3 частини другої статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: нагальна потреба у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням особливих економічних чи соціальних обставин, яка унеможливлює дотримання замовниками строків для проведення тендеру, а саме пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій, а також наданням у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам.

2.3. У пункті 14 Повідомлення замовник обґрунтував застосування переговорної процедури тим, що керуючись Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.02.2020 №93-р "Про заходи щодо запобігання занесенню і поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", розпорядженням Харківської обласної державної адміністрації від 21.03.2020 №145 "Про встановлення режиму надзвичайної ситуації на території Харківської області" та Протоколом позачергового засідання Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області від 26.03.2020 №8 "Щодо введення додаткових заходів боротьби з поширенням коронавірусу COVID-19 на території Харківської області", з метою забезпечення готовності екстреної медичної допомоги до надання медичної допомоги хворим на COVID-19 на час спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, замовнику необхідно забезпечити безперебійне використання автомобілів екстреної медичної допомоги, у зв`язку з чим є нагальна потреба у забезпеченні дизельним паливом.

2.4. За інформацією, наведеною у протоколі переговорів між замовником, ТОВ "ТД "Сан Ойл" та ФОП Демченком О.М. від 27.03.2020 за №60/1 щодо закупівлі товару: 09130000-9 нафта і дистиляти (паливо дизельне (талони) участь у переговорах брали ТОВ "ТД "Сан Ойл" та ФОП Демченко О.М. Проте, у пунктах 9 - 13 Звіту про результати проведення процедури закупівлі UА-2020-03-27-003332-b від 02.04.2020 зазначено, що у процедурі закупівлі брав участь один учасник - ТОВ "ТД "Сан Ойл", чим, на думку прокурора, також порушено вимоги абзацу 3 та 4 частини першої статті 19 Закону України "Про публічні закупівлі" та вимоги наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель" від 22.03.2016 №490 (далі - Наказ №490) в частині незазначення у Звіті інформації (пункти 9 - 13), яка є обов`язковою.

2.5. За доводами відповідача-1 інформація щодо іншого учасника - ФОП Демченка О.М. у зазначеному звіті була відсутня через технічний збій, який виник при оприлюдненні через авторизований майданчик повідомлення про намір укласти договір щодо закупівлі палива при внесенні інформації, наведеної у протоколі переговорів від 27.03.2020 №60/1, щодо найменування, місцезнаходження та контактних телефонів учасника - така інформація не відобразилася, що призвело в подальшому до некоректного формування звіту про результати проведення процедури закупівлі.

2.6. 02.04.2020 між КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф", як замовником, та ТОВ "ТД "Сан Ойл", як постачальником, укладений договір на закупівлю товару №1-ППЗ-2020, за умовами якого постачальник зобов`язується до 31.12.2020 поставляти замовнику за ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистиляти (паливо дизельне (талони), а замовник зобов`язується прийняти і оплатити такий товар.

2.7. Відповідно до пункту 3.1 договору, його ціна становить 7020000,00 грн, в т.ч. ПДВ 1170000,00 грн та бюджетні призначення в сумі 1853280,00 грн.

2.8. Згідно з пунктом 4.2 договору, оплата за поставлений товар здійснюється замовником у безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок постачальника протягом 10 банківських днів з дати поставки товару на підставі видаткової накладної, з урахуванням вимог частини першої статті 49 Бюджетного кодексу України. У разі затримки бюджетного фінансування, розрахунок за поставлений товар здійснюється напротязі 10 банківських днів з дати отримання замовником бюджетного призначення на фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок.

2.9. Пунктом 10.1 договору сторонами погоджений строк його дії - до 31.12.2020, а в частині взаєморозрахунків - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

2.10. Специфікаціями до договору сторонами погоджено кількість, найменування, перелік АЗС та вартість постачаємого товару.

2.11. Додатковою угодою від 27.04.2020 №1 до договору сторонами зменшено ціну договору на 52992,00 грн, а додатковою угодою від 28.04.2020 №2 пункт 3.1 договору викладено в новій редакції: "Ціна цього договору становить 6967008,00 грн, в т.ч. ПДВ 1161168,00 грн та бюджетні призначення 1853280,00 грн, кошти НСЗУ 5113728,00 грн.".

2.12. З доданих до позовної заяви роздруківок з єдиного веб-порталу використання публічних коштів щодо розрахунків за договором про закупівлю послуг вбачається, що КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" сплачено ТОВ "ТД "Сан Ойл" 15.04.2020 - 163800,00 грн, 07.04.2020 - 46800,00 грн, 15.04.2020 - 1455480,00 грн та 07.04.2020 - 187200,00 грн, що в сукупності дорівнює загальній сумі бюджетних призначень, визначеній у пункті 3.1 договору в редакції додаткової угоди від 28.04.2020 №2 до нього.

2.13. 18.06.2020 в електронній системі закупівель Північно-східним офісом Держаудитслужби опубліковано рішення про початок моніторингу закупівлі UA-2020-03-27-003332-b.

2.14. 19.06.2020 в електронній системі закупівель Північно-східним офісом Держаудитслужби опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2020-03-27-003332-b, згідно з яким Держаудитслужбою встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

2.15. Так, Північно-східним офісом Держаудитслужби під час моніторингу закупівлі, а саме - аналізу питання відповідності тендерних пропозицій умовам тендерної документації, встановлено, що переговорна процедура, яка обрана замовником для закупівлі дизельного палива, не відповідає вимогам статті 35, пункту 2-1 Розділу IX Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" та вимогам Постанови №225. Тобто, замовником застосовано переговорну процедуру (скорочену) закупівлі без наявних на те підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі". Крім того, цим моніторингом встановлено порушення вимог абзацу 3 та 4 частини першої статті 19 Закону України "Про публічні закупівлі" та вимог Наказу №490.

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції.

3.1. Господарський суд Харківської області рішенням від 03.12.2020 у справі №922/2895/20, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 01.03.2021, позов задовольнив у повному обсязі.

3.2. Суди передніх інстанцій зазначили, що посилаючись на пункт 3 частини другої статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі", замовником було проведено переговорну процедуру закупівель, застосування якої обґрунтовано необхідністю забезпечити безперебійне використання автомобілів екстреної медичної допомоги для надання медичної допомоги хворим на СОVІD-19, у зв`язку з чим замовник наголошував на нагальній потребі у забезпеченні дизельним паливом.

3.3. Водночас суди виходили з того, що у разі закупівлі товару, який належить до переліку товарів, визначених Постановою №225, замовник повинен був оприлюднити звіт про укладений договір, а не застосовувати переговорну (скорочену) процедуру, оскільки предмет закупівлі, а саме - дизельне паливо не віднесено законодавцем до зазначеного переліку.

3.4. З огляду на встановлені обставини, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку про те, що переговорна процедура, яка обрана замовником для закупівлі дизельного палива, не відповідає вимогам статті 35, пункту 2-1 Розділу IX Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" та вимогам Постанови №225, що є підставою для задоволення позовних вимог прокурора.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу та виклад позиції інших учасників справи.

4.1. Не погоджуючись з постановою Східного апеляційного господарського суду від 01.03.2021 та рішенням Господарського суду Харківської області від 03.12.2020 у справі №922/2895/20, КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить зазначені судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.

4.2. У якості підстави касаційного оскарження скаржник посилається на пункт 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), вказуючи те, що рішення та постанова у справі прийняті судами з порушенням норм матеріального та процесуального права, із допущенням невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи, а також за відсутності висновку Верховного Суду щодо пріоритетності норм Конституції України та Закону України "Про екстрену медичну допомогу" при визначенні інтересів держави у справах у сфері публічних закупівель та надання переваг саме застосуванню норм цього Закону перед нормами Закону України "Про публічні закупівлі" при визначенні інтересів держави.

4.3. Скаржник зазначає про те, що прокурором не доведено факту порушення або загрози порушення відповідачами інтересів держави, оскільки відповідач-1, правильно визначивши пріоритетність інтересів держави, правомірно вжив заходи для своєчасного забезпечення дизельним паливом автомобілів швидкої допомоги для нормального їх функціонування в цілодобовому режимі із забезпечення надання екстреної медичної допомоги.

4.4. ТОВ "ТД "Сан Ойл" подало відзив на касаційну скаргу, в якому підтримало доводи касаційної скарги КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" з наведених в ній підстав.

4.5. У відзиві ТОВ "ТД "Сан Ойл" зазначає про те, що прокурором не було обґрунтовано належними доказами підстав отримання повноважень для представництва інтересів держави в особі позивачів, з огляду на недотримання прокурором вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо порядку звернення до відповідного компетентного органу. Відповідач-2 також наголошує на обранні прокурором неефективного способу захисту за вимогами заявленого позову, оскільки спірний договір на момент звернення прокурора з позовом до суду вже був виконаний.

4.6. Харківоблрада подала відзив на касаційну скаргу, в якому зазначає про те, що не наділена повноваженнями щодо здійснення контролю за публічними закупівлями, а відтак, правові підстави для оскарження нею відповідної процедури публічних закупівель саме у якості позивача, відсутні.

4.7. Прокурор також подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані постанову та рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін, як такі, що прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

5. Позиція Верховного Суду.

5.1. Перевіряючи правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, Верховний Суд виходить з такого.

5.2. Причиною виникнення спору в цій справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсним рішення засідання комітету замовника, оформленого протоколом, та визнання недійсним договору на закупівлю товару, укладеного в порядку переговорної процедури закупівель.

Щодо проведення процедури закупівель.

5.3. Відповідно до преамбули Закону України "Про публічні закупівлі" (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) він установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

5.4. Положеннями частини першої статті 2 Закону України "Про публічні закупівлі" (тут і далі - в редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що він застосовується до замовників за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

5.5. Згідно з частиною першою статті 11 Закону України "Про публічні закупівлі" для організації та проведення процедур закупівель замовник утворює тендерний комітет (комітети) або визначає уповноважену особу (осіб). Тендерний комітет діє на засадах колегіальності та неупередженості.

5.6. Частинами третьою та четвертою цієї статті закріплено, що тендерний комітет або уповноважена особа (особи), серед іншого: планує закупівлі, складає та затверджує річний план закупівель; здійснює вибір процедури закупівлі; проводить процедури закупівель; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця. Рішення тендерного комітету або уповноваженої особи оформлюється протоколом.

5.7. Відповідно до частини першої статті 12 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги, конкурентний діалог, переговорна процедура закупівлі.

5.8. Згідно зі статтею 35 Закону України "Про публічні закупівлі" переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

5.9. Частиною другою статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:

1) закупівлі творів мистецтва або закупівлі, пов`язаної із захистом прав інтелектуальної власності, або укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного чи мистецького конкурсу;

2) відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи;

3) нагальної потреби у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням особливих економічних чи соціальних обставин, що унеможливлюють дотримання замовниками строків для проведення тендеру, а саме пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій, а також наданням у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам. Застосування переговорної процедури закупівлі в таких випадках здійснюється за рішенням замовника щодо кожної процедури;

4) якщо замовником було двічі відмінено тендер через відсутність достатньої кількості учасників, при цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації;

5) потреби здійснити додаткову закупівлю в того самого постачальника з метою уніфікації, стандартизації або забезпечення сумісності з наявними товарами, технологіями, роботами чи послугами, якщо заміна попереднього постачальника (виконавця робіт, надавача послуг) може призвести до несумісності або виникнення проблем технічного характеру, пов`язаних з експлуатацією та обслуговуванням;

6) необхідності проведення додаткових будівельних робіт, не зазначених у початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту за сукупності таких умов: договір буде укладено з попереднім виконавцем цих робіт, такі роботи технічно чи економічно пов`язані з головним (первинним) договором; загальна вартість додаткових робіт не перевищує 50 відсотків вартості головного (первинного) договору;

7) закупівлі юридичних послуг, пов`язаних із захистом прав та інтересів України, у тому числі з метою захисту національної безпеки і оборони, під час врегулювання спорів, розгляду в закордонних юрисдикційних органах справ за участю іноземного суб`єкта та України, на підставі рішення Кабінету Міністрів України або введених в дію відповідно до закону рішень Ради національної безпеки і оборони України.

5.10. Наказом №490 затверджено форму повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури. Зокрема, пунктом 14 передбачено, що замовник зазначає обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі).

5.11. При цьому, питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби на території України регламентуються Законом України від 17.03.2020 №530-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон №530-ІХ) та Постановою №225, якою затверджений порядок проведення означених закупівель товарів, робіт і послуг.

5.12. Також, відповідно до вимог Закону № 530-ІХ (набрав чинності 17.03.2020), Розділ IX "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" доповнено пунктом 2-1: дія цього Закону не поширюється на випадки, якщо предметом закупівлі є товари, роботи чи послуги, необхідні для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19). Перелік таких товарів, робіт чи послуг та порядок їх закупівлі затверджуються Кабінетом Міністрів України.

5.13. За результатами такої закупівлі в електронній системі закупівлі замовник оприлюднює звіт про укладені договори, договір про закупівлю та всі додатки до нього, звіт про виконання договору відповідно до статті 10 цього Закону.

5.14. Також, згідно з пунктом 2 Постанови №225 за результатами проведених до 19.04.2020 закупівель товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби, згідно із затвердженим цією постановою переліком, замовник в електронній системі закупівель оприлюднює звіт про укладені договори, договір про закупівлю та всі додатки до нього, звіт про виконання договору відповідно до статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі".

5.15. Отже, у разі закупівлі товару який включений до переліку товарів, визначених Постановою №225, замовник повинен був оприлюднити звіт про укладений договір, а не застосовувати переговорну процедуру (скорочену).

5.16. Проте, як встановлено судами попередніх інстанцій, предмет закупівлі (паливо дизельне), визначений замовником в переговорній процедурі (скороченій) за номером UА-2020-03-27-003332-b, відсутній у переліку товарів, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19) на території України, затвердженому Постановою №225.

5.17. Отже, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій в частині того, що переговорна процедура, яка була обрана замовником для закупівлі дизельного палива, не відповідала вимогам статті 35, пункту 2-1 Розділу IX Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" та вимогам Постанови №225.

Щодо позовних вимог про визнання недійсним рішення засідання комітету замовника, оформленого протоколом, та визнання недійсним договору про закупівлю.

5.18. Ухвалюючи оскаржувані рішення, суди виходили з того, що у випадках, визначених законом, на прокуратуру покладені функції представництва інтересів громадянина або держави в суді (стаття 131-1 Конституції України).

5.19. Так, відповідно до частини третьої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

5.20. Згідно зі статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

5.21. Отже, прокурор при поданні позову повинен довести порушення або загрозу порушення відповідачами інтересів держави, при цьому недоведеність факту порушення інтересів держави є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог прокурора.

5.22. Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

5.23. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

5.24. Зміст статей 3, 15, 16 ЦК України свідчить, що правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце. Такі висновки, викладені також у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі №920/1771/14 та постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі №910/23369/17.

5.25. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

5.26. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57 постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17), саме тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див. mutatis mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №488/5027/14-ц).

5.27. Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити (така ж правова позиція викладена у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі №910/6642/18).

5.28. Згідно з частинами першою, третьою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

5.29. Отже, виходячи із змісту статті 215 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

5.30. В якості способу захисту інтересів держави прокурор обрав визнання недійним договору, укладеного за результатом переговорної процедури, та скасування рішення тендерного комітету, в свою чергу, порушеним правом прокурор вказав те, що виконання умов укладеного оспорюваного договору призведе до неправомірного використання бюджетних коштів та створить незаконну практику проведення процедур закупівель в порушення Закону України "Про публічні закупівлі". Окрім того, договір та рішення тендерного комітету порушують зобов`язання держави Україна перед своїми громадянами щодо принципу відкритого, прозорого витрачання відповідними суб`єктами бюджетних коштів, захисту та недопущення недобросовісної конкуренції під час здійснення публічних закупівель.

5.31. Статтею 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

5.32. Відтак судам необхідно встановлювати, в чому конкретно полягала завідома суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору, якою із сторін і в якій мірі виконано зобов`язання, а також наявність наміру у кожної із сторін.

5.33. Наявність такого наміру у сторін (сторони) означає, що вони (вона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність договору, що укладається, і суперечність його мети інтересам держави і суспільства та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків. Намір юридичної особи визначається як намір тієї посадової або іншої фізичної особи, яка підписала договір, маючи на це належні повноваження. За відсутності останніх наявність наміру у юридичної особи не може вважатися встановленою.

5.34. Зі змісту заявленого позову вбачається, що його подано на захист порушених, на думку прокурора, матеріальних інтересів держави, з підстав необґрунтованого застосування переговорної процедури закупівлі та при недотриманні визначеного законодавством принципу максимальної економії та ефективності, а отже, задоволенню такого позову мало б передувати доведення прокурором щонайменше суми збитків, понесених державою внаслідок укладення правочину на визначених сторонами умовах, та встановлення їх невигідності для держави.

5.35. В зв`язку з наведеним судам попередніх інстанцій необхідно було дослідити, яке з вищенаведених ймовірних порушень прав держави відновлює обраний прокурором спосіб захисту, з урахуванням того, що спірний договір на момент звернення прокуратури до суду вже був виконаний, а отримане за договором дизельне паливо використано.

5.36. Суди попередніх інстанцій не врахували, що визначені прокурором інтереси держави, які порушені внаслідок недотримання визначеної законодавством процедури державної закупівлі, повинні мати матеріальний вираз, обраний прокурором спосіб захисту таких прав, без вимоги про застосування реституції або відшкодування шкоди чи збитків, не може забезпечити їх реального захисту.

5.37. Натомість, прокурор не заявляв вимог про відшкодування вартості в частині сплачених бюджетних коштів у розмірі 1853280,00 грн за поставлене дизельне паливо (тобто 26,5% від усієї суми договору) та не зазначав про необхідність відшкодування державі розміру понесених, на його думку, збитків.

5.38. При цьому під час розгляду справи в попередніх судових інстанціях прокурором не доводилось обставин щодо невідповідності кількості, вартості або ж якості поставленого товару (дизельного пального) на цю суму коштів, чи інших істотних порушень, які б могли вплинути на виконання умов оспорюваного договору.

5.39. Прокурором також не доводилось ні наявність інших потенційних учасників закупівлі, що могли б задовольнити потреби відповідача-1 за менші кошти, ні наявність на ринку, на той час, аналогічного товару за більш вигідними ціновими пропозиціями взагалі, незважаючи на те, що вказане є невід`ємною частиною для висновку про порушення прав держави, та, відповідно, про можливість задовольнити заявлені у справі вимоги із вказаних підстав.

5.40. Окрім цього, в оскаржуваних рішеннях суди попередніх інстанцій не навели будь-якого правового обґрунтування щодо наявності підстав для визнання недійсним договору на закупівлю товару (дизельного палива) на іншу частину грошових коштів в розмірі 5113728,00 грн, які були отримані від Національної служби здоров`я України за договором про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій.

5.41. Суди не надали належної оцінки можливому порушенню прав та інтересів сторін договору про закупівлі, внаслідок оспорення його прокурором, в тому числі в частині витрачених на закупівлю товару грошових коштів, які не є бюджетними.

5.42. Колегія суддів відзначає, що відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Статтею 49 Конституції України визначено, що держава створює умови для ефективного і доступного для всіх громадян медичного обслуговування. У державних і комунальних закладах охорони здоров`я медична допомога надається безоплатно; існуюча мережа таких закладів не може бути скорочена.

5.43. Відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 1 Закону України "Про екстрену медичну допомогу" екстрена медична допомога - медична допомога, яка полягає у здійсненні працівниками системи екстреної медичної допомоги відповідно до цього Закону невідкладних організаційних, діагностичних та лікувальних заходів, спрямованих на врятування і збереження життя людини у невідкладному стані та мінімізацію наслідків впливу такого стану на її здоров`я.

5.44. Таким чином, екстрена медична допомога також відноситься до сфери "інтересів держави", оскільки спрямована на такі соціальні цінності як життя і здоров`я людини. Верховний Суд зазначає, що у випадку, коли інтереси держави через неможливість їх одночасного дотримання конкурують між собою, на переконання Суду уповноважений орган або юридична особа має обрати дотримання того інтересу держави, який у даному конкретному випадку є більш пріоритетним за інший (інші). В такому випадку менш пріоритетні інтереси не можуть вважатися порушеними.

5.45. Під час розгляду справи відповідач-1 зазначав, що з метою дотримання вимог діючого законодавства, надання доступної, безоплатної, своєчасної та якісної екстреної медичної допомоги, у тому числі під час виникнення надзвичайних ситуацій та ліквідації їх наслідків, забезпечення невідкладних організаційних, діагностичних та лікувальних заходів, врятування і збереження життя людей у невідкладному стані та мінімізацію наслідків впливу такого стану на їх здоров`я, КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" було невідкладно прийнято рішення здійснити закупівлю товару за кодом ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистиляти (паливо дизельне (талони)) (ідентифікатор закупівлі UА-2020-03-27-003332-b) шляхом застосування переговорної процедури, відповідно до пункту третього частини другої статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме, нагальної потреби у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням особливих економічних чи соціальних обставин, що унеможливлюють дотримання замовниками строків для проведення тендеру, а саме пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій.

5.46. При цьому КНП ХОР "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" наголошувало, що:

- (1) 21.03.2020 розпорядженням голови Харківської обласної державної адміністрації №145 на території Харківської області було встановлено режим надзвичайної ситуації (т.1 а.с.95).

- (2) про наявність нагальної потреби в пальному було відомо керівництву Харківської області та саме у зв`язку з цим і було розглянуто таке питання на засіданні Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області (витяг з протоколу №8 від 26.03.2020, т.1 а.с.96-98);

- (3) питання щодо забезпечення паливно-мастильними матеріалами підприємства із застосуванням положень статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі" було розглянуто Департаментом економіки і міжнародних відносин Харківської обласної державної адміністрації (копія листа від 26.03.2020 №11-16/1341, т.1 а.с.99);

- (4) період проведення оскаржуваної процедури закупівлі карантинні заходи, спричинені коронавірусом SARS-CoV-2, вже були запроваджені Верховною Радою та Урядом України, суспільство в цей період мало найвищий рівень занепокоєння, будь-які зволікання могли спричинити наслідки для мешканців регіону в цілому. Держава направляла максимальні зусилля задля найшвидшого реагування на будь-які прояви коронавірусної хвороби та ізоляції потенційних хворих від інших осіб.

5.47. Проте, судами попередніх інстанцій належна оцінка зазначеним аргументам та доказам, на які посилався відповідач-1, надана не була. При цьому суд апеляційної інстанції, посилаючись на те, що у вказаних документах зазначено про право замовника на проведення переговорної процедури закупівлі, однак не міститься висновку про можливість застосування відповідачем-1 спрощеної процедури щодо термінової закупівлі 300000 літрів дизельного палива, не спростував доводів відповідача-1 з посиланням на розгляд Департаментом економіки і міжнародних відносин Харківської обласної державної адміністрації в листі від 26.03.2020 №11-16/1341 питання про забезпечення паливно-мастильними матеріалами підприємства саме із застосуванням положень статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це було направлено на виконання рішення Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської області.

5.48. Відповідач-1 наголошував на вірному визначенні ним пріоритетності інтересів держави, а відтак і правомірному вжиті заходів для своєчасного забезпечення дизельним паливом автомобілів швидкої медичної допомоги для нормального функціонування їх в цілодобовому режимі із забезпечення надання екстреної медичної допомоги у період загострення коронавірусної хвороби.

5.49. З урахуванням викладеного вище, в контексті доведення прокурором завідомо суперечної інтересам держави і суспільства мети вчинення спірного правочину, суди передніх інстанцій також мали дослідити питання щодо визначення пріоритетніості інтересів держави з урахуванням таких принципів, як добросовісність, розумність та справедливість, та надати належну оцінку доводам відповідача-1 щодо ризику проведення ним переговорної процедури у співвідношенні з ризиком ненадання екстреної медичної допомоги особам, які перебувають у невідкладних станах у всьому Харківському регіоні.

5.50. За таких обставин, висновок судів попередніх інстанцій про доведення прокурором факту порушення або загрози порушення відповідачами інтересів держави, визнається колегією суддів передчасним.

5.51. Не з`ясувавши відповідних обставин та не дослідивши пов`язані з ними докази, суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права щодо повного та всебічного дослідження обставин, доказів та аргументів сторін, що мають значення для правильного розгляду даної справи.

5.52. З огляду на що, Верховний Суд дійшов висновку, що прийняті у справі рішення та постанова судів першої та апеляційної інстанцій підлягають скасуванню, а справа - передачі до суду першої інстанції на новий розгляд.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

6.1. Відповідно до частин першої, другої, п`ятої статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

6.2. Зважаючи на викладене, висновки судів першої і апеляційної інстанцій не ґрунтуються на повному і всебічному розгляді в судовому процесі всіх обставин, встановлення яких є необхідним відповідно до норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини.

6.3. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

6.4. Зважаючи на викладене, а також відповідно до положень частини четвертої статті 300 ГПК України і частини третьої статті 310 ГПК України оскаржувані рішення і постанова у цій справі підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

6.5. Під час нового розгляду справи суду слід урахувати наведене, дослідити та об`єктивно оцінити аргументи учасників справи і всі зібрані у справі докази в їх сукупності, всебічно і повно з`ясувати фактичні обставини справи та, залежно від встановленого, прийняти обґрунтоване і законне судове рішення.

7. Розподіл судових витрат.

7.1. Оскільки у цьому випадку Верховний Суд не змінює рішення та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом касаційної інстанції не здійснюється (частина чотирнадцята статті 129 ГПК України).

7.2. Відповідно до положень статті 129 ГПК України розподіл судових витрат здійснюється за результатами розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" задовольнити частково.

2. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 01.03.2021 та рішення Господарського суду Харківської області від 03.12.2020 у справі №922/2895/20 скасувати.

3. Справу №922/2895/20 передати на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С. В. Бакуліна

Судді О. Р. Кібенко

О. О. Мамалуй