ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"01" липня 2021 р. Справа № 911/3241/20

За первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПБ-Інвест», 01004, місто Київ, бульвар Т.Шевченка, будинок 4, літера А, Г

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄІС», 08161, Київська область, Києво-Святошинський район, село Тарасівка, вулиця Київська, будинок 77/5

про стягнення 2 599 306,85 грн збитків

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄІС»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «СПБ-Інвест»

про стягнення 249 380,35 грн заборгованості за договором генерального підряду № 8 від 08.10.2014

суддя Н.Г. Шевчук

секретар судового засідання М.Г. Байдрелова

за участю представників сторін:

від ТОВ «СПБ-Інвест» (позивача): Кудрявцев Г.А. (посв. № 6893/10 від 05.09.2018, ордер № 556120 від 01.07.2021);

від ТОВ «ЄІС» (відповідача): Кравченко Р.М. (посв. № 3760 від 28.05.2009, дов. б/н від 20.07.2020).

суть спору:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СПБ-Інвест» (далі ТОВ «СПБ-Інвест», позивач) звернулось до господарського суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄІС» (далі ТОВ «ЄІС», відповідач) про стягнення 2 599 306,85 грн збитків за додатковою угодою № 57 від 03.10.2018, якою погоджено нову редакцію договору генерального підряду № 8 від 08.10.2014.

В обґрунтування позовних вимог позивач з посиланням на статті 224, 849 Цивільного кодексу України зазначає, що він на виконання умов вказаного договору (з урахуванням додаткових угод), укладеного між сторонами у справі, перерахував на користь відповідача за виконання передбачених договором робіт суму авансу. Однак у зв`язку з численними порушеннями генеральним підрядником графіку виконання робіт позивач на підставі частини другої статті 849 Цивільного кодексу України відмовився від договору та отримав право вимагати відшкодування збитків в заявленому розмірі (частина попередньої оплати, що становить різницю між сплаченою сумою і вартістю виконаних відповідачем робіт).

ТОВ «ЄІС» звернулось до господарського суду із зустрічною позовною заявою з вимогами до ТОВ «СПБ-Інвест» про стягнення заборгованості у розмірі 249 380,35 грн за виконані додаткові будівельні роботи за актом приймання-передачі виконаних робіт №16 згідно договору генерального підряду № 8 від 08.10.2014.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що у зв`язку із непідписанням позивачем акта приймання-передачі виконаних робіт № 16 за травень-лютий 2019 року за позивачем утворилась заборгованість з його оплати. Враховуючи, що у відповідача наявна була сума авансу у розмірі 2 599 306,85 грн, ним було здійснено зарахування зустрічних вимог за договором генпідряду, після чого неоплаченими залишились додаткові роботи на суму 249 380,35 грн, яка і заявлена відповідачем до стягнення в зустрічному позові.

З цих же підстав відповідач заперечує проти вимог первісного позову.

Позивач заперечує проти зустрічного позову, вважає вимоги безпідставними, оскільки виконані відповідачем, як генпідрядником, додаткові роботи не були узгоджені з позивачем, як замовником, а їх вартість перевищує встановлений договором твердий кошторис; зустрічне зарахування не може бути проведене, оскільки вимога про оплату вказаних в акті №16 додаткових робіт не є безспірною.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані документи (оригінали оглянуті в засіданні суду), з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

встановив:

ТОВ «СПБ-Інвест» (замовник) та ТОВ «ЄІС» (генпідрядник) 08.10.2014 укладений договір генерального підряду №8 на виконання робіт по об`єкту «Реставрація з пристосуванням для потреб сучасного використанні готелю, розташованого на бульварі Т.Шевченка, 4 у м.Києві».

Додатковою угодою №57 від 03.10.2018 сторонами погоджено нову редакцію договору №8 генерального підряду від 08.10.2014.

Відповідно до договору №8 від 08.10.2014 в редакції додаткової угоди №57 від 03.10.2018 (далі Договір) генеральний підрядник зобов`язується на сій ризик власними та (або) залученими силами та засобами у відповідності до проектної документації, Карти технічних рішень (Додаток №7 до цього Договору), умов цього Договору і діючих будівельних норм і правил та в обумовлений Договором строк виконати роботи з будівництва об`єкту «Реставрація з пристосуванням для потреб сучасного використанні готелю, розташованого на бульварі Т.Шевченка, 4 у м.Києві» та передати замовнику закінчені роботи в обсязі, визначеному цим Договором.

Забезпечення виконання робіт матеріалами покладається на генерального підрядника. Матеріали, які будуть використані генеральним підрядником та не затверджені в твердому кошторисі, підлягають погодженню шляхом укладання додаткової угоди та підписанні в новій редакції твердого кошторису. Для виконання робіт, визначених у твердому кошторисі (додаток №1 до цього Договору), замовник має право забезпечити генерального підрядника необхідними матеріалами для виконання робіт по Договору у будь-який момент дії Договору. У цьому випадку сторони укладають додаткову угоду до Договору з викладенням твердого кошторису в новій редакції з відображенням переданих матеріалів від замовника генеральну підряднику за нульовою вартістю (пункти 3.1, 3.2 Договору).

За умовами пунктів 3.6, 3.8, 3.9, 3.10 Договору Генеральний підрядник повинен в письмовому вигляді до закупівлі матеріалів узгодити з замовником питання щодо вибору продавців (постачальників) та ціни матеріальних ресурсів перед їх придбанням. Генеральний підрядник застосовує в процесі виконання робіт лише ті матеріали, ціна яких узгоджена з замовником в додатку№1, що є невід`ємною частиною цього Договору, або в письмовій формі. У разі, якщо матеріали, які необхідні для виконання робіт, передбачених в цьому Договорі, відсутні в додатку №1 до Договору, генеральний підрядник зобов`язується перед виконанням відповідних робіт узгодити необхідні матеріали та їх ціну з замовником у поряду, визначеному в пункті 3.6 цього Договору. У разі, якщо ціна за одиницю матеріального ресурсу, узгоджена сторонами в додатку №1 до Договору, змінюється, генеральний підрядник повинен узгодити (у порядку, визначеному пунктом 3.6 цього Договору) таку ціну з замовником до закупівлі матеріалів. Ціна за одиницю матеріального ресурсу не підлягає перегляду, якщо такі матеріали необхідні для виконання робіт з порушенням строку їх виконання, якщо це порушення строку виникло з вини генерального підрядника.

У разі, якщо генеральний підрядник придбав матеріали за цінами за одиницю матеріального ресурсу більшими, чим погоджено сторонами в порядку, передбаченому даним Договором, різниця сплачується за рахунок генерального підрядника та відшкодуванню замовником не підлягає (пункт 3.14).

Використання генеральним підрядником матеріалів понад погоджені сторонами або нормативно визначені об`єми та норми витрат здійснюється за рахунок генерального підрядника та відшкодуванню замовником не підлягає, якщо це не підтверджено дефектними актами, затвердженими сторонами (пункт 3.15).

Відповідно до пункту 4.1 Договору договірна ціна будівництв об`єкта складається з окремих видів робіт, які визначені на підставі твердого кошторису додаток №1 «Твердий кошторис», який є невід`ємною частиною Договору та окремо від нього не розглядається, та вартості матеріалів, необхідних для виконання робіт.

Договірна ціна включає в себе вартість робіт та матеріалів, всіх необхідних витрат для виконання умов Договору,визначена на підставі твердого кошторису (додаток №1 до Договору) та складає всього з ПДВ 12 306 067,04грн (пункт 4.2 Договору).

Пунктом 4.3 Договору Пунктом 4.3 Договору визначений вичерпний перелік випадків, за яких договірна ціна може бути змінена за згодою сторін, що оформлюється додатковою угодою.

За умовами пункту 4.4 Договору у разі необхідності зміни договірної ціни генеральний підрядник надсилає (на вказану у цьому пункті електронну адресу або на зазначену в Договорі поштову адресу) замовнику на розгляд розрахунок нової договірної ціни повністю або її окремого розділу з підтверджувальними документами (рахунки-фактури/прайс-листи) та додаткову угоду. Замовник розглядає надані документи, погоджує для підписання або надає свої зауваження у строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів з дати отримання відповідних документів. Після погодження додаткової угоди сторони підписують її.

Пунктом 4.5 Договору встановлено, що у випадку виконання генеральним підрядником додаткових робіт, не передбачених проектною документацією та (або) виконання робіт, не узгоджених із замовником, оплата вартості таких робіт, а також обладнання та інших ресурсів, необхідних для таких робіт, здійснюється за рахунок генерального підрядника і не підлягає компенсації з боку замовника, за винятком випадків, прямо передбачених цим Договором або законом.

Загальний строк виконання робіт кожного виду та термін початку виконання робіт і кінцевий термін завершення всіх робіт за Договором визначаються календарним графіком виконання робіт (додаток №2 до цього Договору). Загальні строки виконання робіт, зазначені в календарному графіку виконання робіт, можуть бути переглянуті сторонами у визначених підпунктами 5.2.1 5.2.4 випадках з внесенням відповідних змін до цього Договору виключно за додатковими угодами (пункти 5.1, 5.2).

Згідно пунктів 6.1, 6.2 оплата за цим Договором проводиться шляхом перерахування замовником вартості прийнятих ним робіт (з урахуванням вартості оплачених авансових платежів; розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі підписаних платіжних пакетів протягом 5 (п`яти) банківських днів з моменту підписання відповідного платіжного пакету, з вирахуванням раніше сплачених авансів при умові відсутності у замовника та інженера технічного нагляду зауважень до виконаних робіт.

Генеральний підрядник до 05 числа наступного за звітним місяця готує два примірники платіжного пакету та скріплює своєю печаткою документи і передає їх замовнику. Замовник протягом 5 (п`яти) робочих днів після отримання платіжного пакету зобов`язаний прийняти виконані належним чином роботи шляхом підписання документів, та повернути генеральному підряднику один примірник підписаного платіжного пакету або відмовити у прийомі з наданням обґрунтованої відмови з переліком виявлених недоліків. В разі ненадання у зазначений термін інформації щодо підписання платіжного пакету або вмотивованої відмови від підписання вважається, що платіжний пакет підписаний та погоджений замовником.

Пунктами 6.7 6.9 Договору передбачено здійснення замовником авансових платежів на придбання матеріалів.

З метою закупівлі матеріалів для виконання робіт генеральний підрядник має право ініціювати виплату авансового платежу на придбання матеріалів згідно цього Договору під час підготовки плану робіт на наступний місяць, який подає на розгляд замовнику не пізніше 01 числа місяця, на який розроблено план (пункт 6.7).

Остаточний розрахунок між сторонами за виконані роботи звітного періоду проводиться на підставі підписаних документів платіжного пакету за вирахуванням суми раніше сплаченого авансового платежу (пункт 6.10).

Замовник має право відмовитися від Договору та вимагати відшкодування збитків, якщо генеральний підрядник з власної вини своєчасно не розпочав роботу або виконує її з запізненням з власної вини не менш ніж на 25 календарних днів і закінчення її у терміни, передбачені Договором, стає явно неможливим (пункт 7.4.3); в процесі виконання робіт вносити зміни та доповнення до договірної документації та обсягів робіт за умови погодження таких змін з генеральним підрядником за 15 календарних днів до початку таких робіт, якщо інше не встановлено Договором (пункт 7.4.5; якщо генеральний підрядник затримує терміни виконання певних видів робіт відповідно до календарного графіка виконання робіт (додаток №2 до цього Договору) більше, ніж на 14 календарних днів, замовник, крім випадків, коли таке прострочення мало місце з його вини, має право доручити виконання робіт третій особі та компенсувати за рахунок генерального підрядника витрати, понесені у зв`язку з цим (пункт 7.4.6).

Умовами пункту 8.9.2 Договору встановлено, що якщо в процесі виконання робіт генеральним підрядником або замовником будуть внесені зміни до проектної документації, які матимуть наслідком виконання додаткових робіт або додаткових обсягів робіт, не передбачених цим Договором, але які необхідно провести та проведення яких призведе до збільшення договірної ціни, генеральний підрядник повинен протягом 3 (трьох) робочих днів письмово повідомити про це замовника, який зобов`язаний протягом 3 (трьох( робочих днів надати письмову відповідь на таке звернення.

Генеральний підрядник зобов`язаний не проводити додаткові роботи до прийняття рішення замовником щодо зміни (уточнення) договірної ціни та підписання відповідної додаткової угоди.

Якщо генеральний підрядник своєчасно не повідомив замовника про необхідність проведення додаткових робіт або обсягів робіт та/або розпочав виконання таких додаткових робіт до вирішення замовником питання про необхідність їх проведення, генеральний підрядник позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, а також на зміну (уточнення) договірної ціни, якщо не доведе,що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема, у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Замовник має право вносити зміни в роботи з метою зменшення, збільшення або модифікації робіт з наданням письмового повідомлення генеральному підряднику з описом характеру змін не пізніше ніж за 20 календарних днів до початку виконання таких робіт. По факту отримання письмового повідомлення про внесення змін генеральний підрядник протягом 5 календарних днів надає замовнику детальну пропозицію по таких змінах, яка включає в себе можливе коригування договірної ціни робіт, а також можливу зміну термінів завершення робіт. У випадку письмового погодження пропозиції генерального підрядника замовником сторонами підписується додаткова угода до Договору з відповідним коригуванням договірної уціни робіт та терміном завершення виконання робіт (пункт 9.1).

Пунктом 9.2 Договору встановлено, що ніякі додаткові роботи або зміни в роботах на вважаються прийнятими та не підлягають оплаті без їх письмового погодження замовником до початку їх виконання , якщо з Договору не випливає інше.

Порядок розірвання Договору та односторонньої відмови замовника і генерального підрядника від виконання Договору передбачене статтею 16 цього Договору.

Зокрема, відповідно до пункту 16.4 замовник має право в односторонньому порядку відмовитись від виконання Договору повністю або частково у випадку, якщо генеральний підрядник не може усунути будь-яке з перелічених у цьому пункті порушень протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмово повідомлення замовника з вказівкою про таке порушення: генеральний підрядник у встановлений строк не розробив та не погодив з замовником календарний графік виконання робіт; генеральний підрядник не може розпочати роботи у відповідності до умов договору; генеральний підрядник не можу виконати роботи таким чином, щоб завершити їх якісно та у відповідності до умов Договору та будівельних норм і стандартів. Якщо замовник приймає рішення повністю відмовитись від виконання Договору, Договір буде вважатися розірваним у порядку, визначеному пунктом 16.10.

Згідно пункту 16.6 Договору замовник має право в односторонньому порядку відмовитись від виконання Договору повністю або частково в порядку,передбаченому пунктом 16.10 Договору, у разі: неякісного виконання робіт за Договором; несвоєчасного виконання робіт (прострочення більш ніж на 14 календарних днів; здійснення будь-яких дій (бездіяльності) генеральним підрядником, що призвели до збільшення договірної ціни виконання робіт з будівництва об`єкту.

Остаточні розрахунки між сторонами у випадку дострокового розірвання Договору проводяться після підписання акту приймання-передачі будівельного майданчика за фактично виконаний обсяг робіт (пункт 16.8).

Відповідно до пункту 16.9 Договору у разі одностороннього або дострокового розірвання Договору замовник зобов`язаний оплатити фактично виконані роботи та витрати, понесені генеральним підрядником на виконання цих робіт, у порядку, визначеному статтею 8 цього Договору.

Пунктом 16.10 Договору встановлено, що дострокове розірвання (відмова від Договору) здійснюється замовником з підстав, передбачених даним Договором та чинним законодавством України, шляхом направлення письмового повідомлення на адресу генерального підрядника, зазначену в даному Договорі. Зобов`язання за Договором вважаються припиненими через 15 днів з дати вручення повідомлення під розпис уповноваженого представника генерального підрядника. Генеральний підрядник протягом 5 робочих днів з дати розірвання договору (відмови від договору)зобов`язаний повернути аванс, перерахований на придбання матеріалів, за виключенням вартості залишку матеріалів та фактично виконаних робіт на об`єкті, які ще не були передані за актом замовнику та повинні бути передані замовнику протягом 15 робочих днів з метою завершення остаточних розрахунків.

Додатковими угодами №59 від 02.01.2019, №60 від 03.01.2019, №61 від 22.01.2019, №62 від 07.02.2019, №63 від 02.04.2019, №64 від 15.04.2019 у зв`язку із зміною (зменшенням або збільшенням) обсягу робіт сторонами зменшувалась або збільшувалась договірна ціна робіт, яка остаточно була визначена сторонами у 27 525 396,23грн.

Графіком виконання робіт (додаток №2 до Договору) визначено завершення робіт по об`єкту не пізніше 29.11.2019.

За своєю правовою природою укладений сторонами Договір є договором будівельного підряду.

Відповідно зі статтею 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Власником об`єкта будівництва або результату інших будівельних робіт є замовник, якщо інше не передбачено договором стаття 876 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 877 цього Кодексу підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію.

Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності (частина третя зазначеної статті).

Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Статтею 878 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник має право вносити зміни до проектно-кошторисної документації до початку робіт або під час їх виконання за умови, що додаткові роботи, викликані такими змінами, за вартістю не перевищують десяти відсотків визначеної у кошторисі ціни і не змінюють характеру робіт, визначених договором. Внесення до проектно-кошторисної документації змін, що потребують додаткових робіт, вартість яких перевищує десять відсотків визначеної у кошторисі ціни, допускається лише за згодою підрядника. У цьому разі підрядник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Згідно статті 879 Цивільного кодексу України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Відповідно до статті 843 цього Кодексу у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Статтею 844 Цивільного кодексу України визначено, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати.

У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору.

Відповідно до статті 846 цього Кодексу строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Статтею 849 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (частина друга цієї статті).

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до частини першої статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до частини першої статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно приписів статей 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частина перша статті 626 Цивільного кодексу України визначає договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Приписами статті 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до положень статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).

Згідно статті 601 Цивільного кодексу України Зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Як унормовано статтею 129 Конституції України, основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами першою четвертою статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у частині першій статті 74 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що на виконання Договору замовником сплачено генеральному підряднику грошові кошти на загальну суму 13 269 965,24грн (платіжні доручення №46 від 27.08.2018, №106 від 26.10.2018, 32 від 09.11.2018, №145 від 22.12.2018, №156 від 03.01.2019, №200 від 21.02.2019, №211 від 11.03.2019, №214 від 18.03.2019, №224 від 18.03.2019, №225 від 01.04.2019).

Генеральним підрядником виконані роботи на загальну суму 6 015 817,13грн, що підтверджується актами приймання виконаних робіт №1, №2, №3, №4 №5, №6, №7, №8, №9, №10, №11, №12, №13, №14 та №15 за січень 2020 року та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за січень 2020 року, а також надані послуги згідно актів надання послуг №41 від 30.11.2018, №64 від 28.12.2018, №21 від 28.02.2019,№42 від 31.03.2019, №77 від 30.04.2019 на загальну суму 360 000,00грн.

ТОВ «СПБ-Інвест» за вих.№1 від 09.10.2020 направило цінним листом з описом вкладення на адресу ТОВ «ЄІС» повідомлення про дострокове розірвання Договору генерального підряду №8 від 08.10.2014 в редакції додаткової угоди №57 від 03.10.2018, додаткової угоди №58 від 06.12.2018, додаткової угоди №59 від 02.01.2019, додаткової угоди №60 від 03.01.2019, додаткової угоди №61 від 22.01.2019, додаткової угоди №62 від 07.02.2019, додаткової угоди №63 від 02.04.2019, додаткової угоди №64 від 15.04.2019 з посиланням на частину третю статті 651, частину другу статті 849 Цивільного кодексу України та положення Договору, в якому також заявило вимогу про повернення сплаченої по Договору попередньої оплати в розмірі 2 599 306,85грн.

Це повідомлення отримане відповідачем 24.10.2020, що підтверджується роздруківкою з інтернетсайту Укрпошти за штрих кодовим ідентифікатором.

Оскільки і законом, і Договором передбачене право замовника відмовитись від договору підряду, то відповідно до пункту 16.10 Договору він є припиненим через 15 днів з дня отримання цього повідомлення п`ятнадцятим днем є 08.11.2020.

Суд також встановив, що ТОВ «ЄІС» платіжними дорученнями №909 від 30.07.2019 на суму 168 700,36грн, №993 від 14.08.2019, №961 від 08.08.2019 на суму 323 786,20грн, №960 від 07.08.2019 на суму 500 000,00грн, №955 від 07.08.2019 на суму 500 000,00грн, №949 від 06.08.2019 на суму 500 000,00грн, №947 від 05.08.2019 на суму 500 000,00грн, №943 від 02.08.2019 на суму 500 000,00грн, №940 від 02.08.2019 на суму 500 000,00грн повернуло ТОВ «СПБ-Інвест» авансові платежі на загальну суму 3 516 486,56грн та по акту приймання-передачі матеріальних цінностей по Договору від 24.01.2020 повернуло матеріали на суму 587 538,71грн, що в загальній сумі становить 4 104 025,27грн.

Зважаючи на ці обставини залишок авансової оплати становить 2 790 122,84грн (13 269 965,24грн - 6 015 817,13грн 360 000,00грн - 4 104 025,27грн = 2 790 122,84грн).

15 травня 2019 року ТОВ «СПБ-Інвест» (замовник) та ТОВ «Інтергал-Буд» (генеральний підрядник) укладений договір №15/05-2019 генерального підряду на капітальне будівництво - на виконання робіт по об`єкту «Реставрація з пристосуванням для потреб сучасного використанні готелю, розташованого на бульварі Т.Шевченка, 4 у м.Києві».

Отже, Договір між позивачем та відповідачем є припиненим.

Таким чином, підстава (Договір), на якій ТОВ «ЄІС» були набуті грошові кошти у сумі 2 790 122,84грн (залишок авансової оплати), відпала.

Однак, позивачем ТОВ «СПБ-Інвест» у позові неповернута відповідачем та заявлена до стягнення сума авансового платежу визначена у розмірі 2 599 306,85грн і заявлена до стягнення як збитки.

Оскільки визначення розміру позовних вимог є виключним правом позивача, а тому суд розглядає первісний позов в межах заявленої вимоги про стягнення 2 599 306,85 грн.

Докази повернення зазначеної суми відповідачем ТОВ «ЄІС» позивачу ТОВ «СПБ-Інвест» відсутні.

Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі статтею 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (стаття 22 Цивільного кодексу України).

Під збитками в розумінні частини другої статті 224 Господарського кодексу України розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків. Виходячи з конкретних обставин, суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ціни на день винесення рішення суду (стаття 225 Господарського кодексу України).

Для застосування такої відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

При цьому саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Зважаючи на викладене, позивачем невірно визначена правова природа заявленої вимоги.

Обов`язок особи повернути залишок авансової оплати після розірвання договору, на підставі якого ця оплата була отримана, передбачений статтею 1212 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави (глава 83ЦК України) застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Зазначена стаття визначає загальні умови існування цивільно-правових зобов`язань, що виникають у зв`язку із так званим безпідставним збагаченням, тобто набуттям або збереженням майна без достатньої правової підстави. Норми цієї статті застосовуються для вирішення спорів, пов`язаних із відновленням майнового стану, оскільки зобов`язання із безпідставного збагачення є загальною підставою для відновлення майнового стану осіб (відновлення справедливості) в разі відсутності інших підстав для цього, якщо захист прав особи не може бути здійснений на підставі договору, делікту, закону тощо.

Зобов`язання із набуття або збереження майна без достатньої правової підстави має місце за наявності таких умов:

По-перше, є набуття або збереження майна. Це означає, що особа набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння.

По-друге, мало місце набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою.

По-третє, обов`язково має бути відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи.

До відсутності правової підстави ця стаття відносить також і ситуацію, коли підстава, на якій було набуте або збережене майно, на момент набуття або збереження існувала, але згодом відпала. В даному випадку Договір був розірваний.

Підставою виникнення зобов`язання із безпідставного збагачення можуть бути як дії набувача майна або потерпілого, так і події. При цьому поведінка набувача майна може бути як правомірною (у спорі, що розглядається, авансова оплата набута правомірно на підставі Договору), так і неправомірною.

Щодо зустрічної позовної вимоги, суд встановив наступне.

Зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов`язань, в одному із яких одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов`язанні є кредитором у другому). Допускаються випадки, так званого часткового зарахування, коли одне зобов`язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов`язання. В такому випадку зобов`язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами.

Вимоги, які можуть підлягати зарахуванню, мають відповідати таким умовам: 1) бути зустрічними (кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим); 2) бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, у зв`язку з чим зарахування як спосіб припинення зазвичай застосовується до зобов`язань по передачі родових речей, зокрема грошей). Правило про однорідність вимог розповсюджується на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення такої вимоги. Отже, допускається зарахування однорідних вимог, які випливають із різних підстав (різних договорів тощо); 3) строк виконання щодо таких вимог настав, не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

ТОВ «ЄІС» у зустрічному позові, не спростовуючи доводи ТОВ «СПБ-Інвест» про залишок у ТОВ «ЄІС» невикористаного авансу у сумі 2 599 306,85 грн, що ним (генеральним підрядником утримується після розірвання Договору, стверджує, що зазначені грошові кошти зараховані як зустрічні однорідні вимоги в оплату виконаних генеральним підрядником додаткових робіт по Договору загальною вартістю 2 848 687,20грн, які відображені в акті приймання-передачі виконаних робіт №16 за лютий-травень 2019 року, який підписаний генеральним підрядником в односторонньому порядку.

Щодо виконаних відповідачем додаткових робіт, відображених в акті приймання-передачі виконаних робіт №16 за лютий-травень 2019 року у розмірі 2 848 687,20грн, для погодження яких ТОВ «ЄІС» звертався до ТОВ «СПБ-Інвест» з пропозицією укласти додаткову угоду №65 (супровідний лист №01/04-1 від 01.04.2020 направлений на адресу ТОВ «СПБ-Інвест» цінним листом з описом вкладення), суд також встановив.

Як визначено умовами Договору та відповідно з приписами закону, проведення додаткових робіт і збільшення кошторису можливе за умови досягнення замовником і підрядником (генеральним підрядником) домовленості щодо проведення таких робіт до початку їх проведення шляхом укладення відповідної додаткової угоди до Договору.

Генеральний підрядник зобов`язаний не проводити додаткові роботи до прийняття рішення замовником щодо зміни (уточнення) договірної ціни та підписання відповідної додаткової угоди.

Якщо генеральний підрядник своєчасно не повідомив замовника про необхідність проведення додаткових робіт або обсягів робіт та/або розпочав виконання таких додаткових робіт до вирішення замовником питання про необхідність їх проведення, генеральний підрядник позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, а також на зміну (уточнення) договірної ціни, якщо не доведе,що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема, у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Пунктом 9.2 Договору встановлено, що ніякі додаткові роботи або зміни в роботах на вважаються прийнятими та не підлягають оплаті без їх письмового погодження замовником до початку їх виконання , якщо з Договору не випливає інше.

Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності (частина третя статті 877 Цивільного кодексу України).

Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва (частина четверта статті 877 Цивільного кодексу України).

Додаткова угода №65 до Договору, а також акт приймання-передачі виконаних робіт №16 за лютий-травень 2019 року (додаткових робіт) замовником ТОВ «СПБ-Інвест» не були підписані.

Докази необхідності негайного проведення цих додаткових робіт в інтересах замовника відсутні.

Отже, ТОВ «ЄІС» виконав вказані в акті №16 роботи без вирішення замовником питання про необхідність їх проведення, а тому він, як генеральний підрядник, не вправі вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи. Відповідно, ТОВ «СПБ-Інвест» не є боржником ТОВ «ЄІС».

За таких обставин підстави для зарахування зустрічних однорідних вимог відсутні.

Зважаючи на це судом не приймаються в якості доказів і не досліджуються переписка позивача і відповідача щодо вартості таких додаткових робіт, відомості фактично виконаних робіт та акт з відміткою інженера технічного нагляду про підтвердження обсягу робіт,що не є доказами погодження замовника на виконання таких робіт, а також висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження №9523 від 23.06.2020, виконаного судовим експертом незалежного інституту судових експертиз, заява свідка ОСОБА_1 (відповідальний за проведення авторського нагляду), загальний журнал робіт із будівництва об`єкта.

За таких обставин зустрічний позов задоволенню не підлягає.

Вимоги первісного позову про стягнення 2 599 306,85 грн є правомірними і підлягають задоволенню у повному обсязі.

На підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України суд

вирішив:

1. Первісний позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄІС» (08161, Київська область, Києво-Святошинський район, село Тарасівка, вулиця Київська, будинок 77/5, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СПБ-Інвест» (01004, місто Київ, бульвар Т.Шевченка, будинок 4, літера А, Г, ) грошові кошти у сумі 2 599 306 (два мільйони п`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч триста шість) грн. 85 коп. та судовий збір у сумі 38 989 (тридцять вісім тисяч дев`ятсот вісімдесят дев`ять) грн. 60 коп.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

4. У зустрічному позові відмовити повністю.

Дане рішення набирає законної сили відповідно достатті 241 Господарського процесуального кодексу Україниі може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Шевчук

Повне рішення складено та підписано: 12.07.2021