ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/1394/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Суслової В.В.

при секретарі судового засідання Саєнко А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55А) в інтересах держави, в особі 1. Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7); 2. Північно-Східного офісу Держаудитслужби (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під., 10 пов.);
до 1. Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції,7) , 2. Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3" (61002, м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 30)
про визнання недійсними договорів
за участю представників:

прокуратури - Мурза О.В., посвідчення №063289 від 16.04.2021 року, наказ №1607к від 15.06.21 року;

позивача 1- не з`явився;

позивача 2 - не з`явився;

відповідача 1 - Перетяченко М.О. витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадстких формувань;

відповідача 2 - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Північно-Східного офісу Держаудитслужби звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3", в якому просить:

- Визнати недійсним договір будівельного підряду № 193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3";

- Визнати недійсним договір будівельного підряду № 245 від 19.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3";

- Судовий збір стягнути з відповідачів за такими реквізитами: Харківська обласна прокуратура, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/1394/21. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 13.05.2021 о 16:40 год.

12.05.2021 позивачем-1 (Харківською міською радою) до канцелярії суду подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду за вх. № 10814 та заяву про відмову від позову за вх. № 10813, які долучено судом до матеріалів справи.

13.05.2021 відповідачем-1 (Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради) до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.

В підготовчому засіданні 13.05.2021на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 01.06.2021 о 14:40 год.

13.05.2021 після судового засідання позивачем-1 до канцелярії суду подано клопотання за вх. № 10973 про долучення доказів надіслання заяв учасникам справи.

Клопотання з додатком долучено до матеріалів справи.

20.05.2021 прокуратурою до канцелярії суду подано заперечення на заяву Харківської міської ради про залишення позову без розгляду за вх. № 11664 та заперечення на заяву Харківської міської ради про відмову від позову за вх. № 11665.

Заперечення долучені судом до матеріалів справи.

31.05.2021 позивачем -2 до канцелярії суду подано клопотання про розгляд справи за відсутності сторони за вх. № 1234. Клопотання долучено до матеріалів справи.

01.06.2021 прокуратурою до канцелярії суду подано відповідь на відзив за вх. №12701, яка долучена до матеріалів справи.

В підготовчому засіданні 01.06.2021 на підставі ст. 55 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відмову в задоволенні заяви позивача-1 (вх. № 10813) про відмову від позову та постановлено протокольну ухвалу про відмову в задоволенні заяви позивача-1 (вх. № 10814) про залишення позову без розгляду. Окрім того, на підставі ст. 177 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 22.06.2021 о 14:20 год.

22.06.2021 представником позивача-2 до канцелярії суду подано клопотання про розгляд справи за відсутності сторони за вх. № 14580. Клопотання долучено судом до матеріалів справи.

В судовому засіданні 22.06.2021 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 06.07.2021 о 14:40 год.

В судовому засіданні 06.07.2021 представник прокуратури підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.

Представник відповідача-1 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позов.

Позивач-1, позивач-2 та відповідач-1 своїх представників в судове засідання не направили, про причину неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Разом з цим, суд звертає увагу на те, що явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а брати участь у судових засіданнях є правом учасників справи, що встановлено ст. 42 ГПК України. Окрім того, за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого, суд дійшов висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив наступне.

Шевченківською окружною прокуратурою м. Харкова під час опрацювання розміщеної на офіційному веб-порталі публічних закупівель «Рrоzоrrо» інформації щодо проведених процедур публічних закупівель товарів, робіт та послуг розпорядниками бюджетних коштів встановлено наступне.

Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, , проведено процедуру закупівлі UА- 2020-03-13-002668-b із закупівлі робіт «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг. Очікувана вартість предмета закупівлі 1 063 616, 00 гривень.

Водночас, Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, , проведено процедуру закупівлі UА-2020-03-19-000595-b із закупівлі робот «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг. Очікувана вартість предмета закупівлі складає 1 063 616, 00 гривень.

Крім того, за результатом закупівлі UА-2020-03-13-002668-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір будівельного підряду №193 від 13.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3» вартістю 949 275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

За результатом закупівлі UА-2020-03-19-000595-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір будівельного підряду №245 від 19.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3» вартістю 949 275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

Однак, керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова наполягає на тому, що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України «Про захист економічної конкуренції» здійснено поділ предмету закупівлі робіт «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)» на дві закупівлі UА- 2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b, а також укладено договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3», який є суб`єктом господарювання (учасник), що протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.

А отже, оскільки оскаржені договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 укладено за результатами закупівель, які проведені з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України «Про захист економічної конкуренції», керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова вважає, що спірні договори підлягають визнанню недійсними, у зв`язку з чим було подано відповідний позов до суду.

Надаючи правову кваліфікацію обставинам справи, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

Згідно ч. 3-4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

В даному випадку, керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Північно-східного офісу Держаудитслужби.

В обґрунтування підстав представництва прокурором інтересів держави в суді зазначено, що Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, який є стороною спірних договорів, є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється міською радою. Згідно Положення засновником Департаменту є Харківська міська рада. Департамент підзвітний і підконтрольний міській раді, підпорядкований виконавчому комітету Харківської міської ради, міському голові, заступнику міського голови з питань інфраструктури міста. Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює такі повноваження, в тому числі, організовує за рахунок бюджетних коштів утримання, будівництва, реконструкції, капітального та поточного ремонту вулиць, доріг, інженерних мереж та комунікацій міста Харкова за встановленими державними стандартами та нормами.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, зокрема, що до повноважень міської ради належить питання стосовно розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, затвердження звіту про виконання бюджету.

Тобто, Харківська міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Харківської міської ради.

В той же час, порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотної шкоди безпосередньо інтересам держави, в тому числі економічним. Держава намагається створити умови для ефективного використання бюджетних коштів при закупівлі товарів, робіт та послуг, створюючи відповідні механізми при проведенні закупівель, які закладені у цьому Законі.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з п. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Крім цього, статтею 7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізують державну політику у сфері публічних закупівель.

Для виконання покладених завдань органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави.

Таким чином, позивачами в даному спорі є Харківська міська рада, як орган, уповноважений здійснювати захист порушених інтересів територіальної громади у вказаних спірних правовідносинах, та Північно-східний офіс Держаудитслужби України, як орган державного фінансового контролю.

Прокурором також зазначено, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять інтерес держави, а недійсність (якщо така буде встановлена) договорів, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому державному інтересу не відповідає. Разом з цим, уповноваженими органами Харківською міською радою та Північно-східним офісом Держаудитслужби не вживалися заходи щодо захисту інтересів держави та територіальної громади міста Харкова.

Згідно з ч. 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Так, прокурором було направлено відповідні листи в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" на адреси позивачів Харківської міської ради від 12.03.2021 за № 42-2269вих-21 та Північно-східному офісу Держаудитслужби від 12.03.2021 за № 42-2268вих-21.

Проте, протягом розумного строку (місячного терміну) жодної відповіді на вказані листи прокуратурою не було отримано. Позовна заява подана до господарського суду Харківської області 16.04.2021, тобто після спливу місячного строку очікування відповіді.

Вивчивши доводи прокурора відносно наявності підстав його звернення до суду з позовною заявою, судом було встановлено, що на виконання вимог ст. 53 ГПК України та ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру", прокурором при зверненні до суду з позовом було належним чином обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду саме прокурора, а також зазначено органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

А отже, у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст. 53 ГПК України та положеннями ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг встановлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ч.ч. 5,6 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону. Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Як встановлено судом, Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради проведено процедуру закупівлі UА- 2020-03-13-002668-b із закупівлі робіт «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, а також проведено процедуру закупівлі UА-2020-03-19-000595-b із закупівлі робот «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг.

Спірні процедури закупівлі UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19- 000595-b проведені 13.03.2020 та 19.03.2020 відповідно, а зміни, внесені до Закону України «Про публічні закупівлі», набули чинності з 19.04.2020, а отже, положення Закону України «Про публічні закупівлі» (надалі - Закон) застосовується в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин.

Метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що він застосовується до замовників за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Частиною 7 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» зазначено, що забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом, та укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» зазначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

Пунктом 22 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що роботи - це проектування, будівництво нових, розширення, реконструкція, капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого і невиробничого призначення, роботи з нормування в будівництві, геологорозвідувальні роботи, технічне переоснащення діючих підприємств та супровідні роботам послуги, у тому числі геодезичні роботи, буріння, сейсмічні дослідження, аеро- і супутникова фотозйомка та інші послуги, що включаються до кошторисної вартості робіт, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих робіт.

На момент здійснення закупівель UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b діяв Порядок визначення предмета закупівлі, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454 (надалі - Порядок).

Цей Порядок установлює спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до розділу III Порядку визначення предмета закупівлі робіт здійснюється замовником згідно з пунктом 22 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» за об`єктами будівництва та з урахуванням ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", прийнятих наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 05 липня 2013 року № 293, а також галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 "Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт", затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301, із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до показників другої - п`ятої цифр Єдиного закупівельного словника.

Національний класифікатор України - Єдиний закупівельний словник ДК 021:2015, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 за №1749.

Національний класифікатор «Єдиний закупівельний словник» (ЄЗС) призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.

Цей класифікатор Український Єдиний закупівельний словник (далі - ЄЗС) призначений замовникам державних закупівель для описування в повідомленнях про запрошення до участі в торгах (тендерах) предмета державних закупівель, а також вітчизняним товаровиробникам і надавачам послуг для пошуку тендерних пропозицій як у межах, так і поза межами України.

Так, код СРV закупівлі складається з основного словника і додаткового словника.

Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.

Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином:

перші дві цифри визначають розділ (ХХ000000-Y);

перші три цифри визначають групу (ХХХ00000-Y);

перші чотири цифри визначають клас (ХХХХ0000-Y);

перші п`ять цифр визначають категорію (ХХХХХ000-Y).

Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії. Дев`ята цифра - контрольна.

Отже, згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015, замовником Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради здійснено дві закупівлі UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b з однаковим предметом - ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг.

Крім того, у вказаних закупівлях зазначено одну й ту саму адресу - дорогу від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари).

Таким чином, відповідно до п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, замовником здійснено дві ідентичні закупівлі UA-2020-03-13-002668-b та UА- 2020-03-19-000595-b.

З інформації, яка міститься в технічних специфікаціях, опублікованих замовником на офіційному веб-порталі публічних закупівель «Прозорро» до закупівель UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19-000595-b, вбачається, що вони містять однаковий перелік робіт з однаковою вартістю.

Крім того, за результатом закупівлі UА-2020-03-13-002668-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір №193 від 13.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3» вартістю 949 275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

За результатом закупівлі UА-2020-03-19-000595-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договір №245 від 19.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3» вартістю 949 275,60 гривень зі строком виконання до грудня 2021 року.

А отже, вищевказане свідчить про те, що Замовником (Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради) здійснено поділ предмета закупівлі «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9- Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів та застосування Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, сукупна очікувана вартість закупівель UA-2020-03-13-002668-b та UA-2020-03-19-000595-b складає 2 127 232, 00 гривень, сукупна вартість цих закупівель відповідно до укладених договорів №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 складає 1 886 551,2 гривень. В обох випадках сума закупівель перевищує 1,5 млн. гривень та відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі», мала б бути проведеною відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що в обох закупівлях UA-2020-03-13-002668-b та UA-2020-03-19-000595-b Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради укладено договори з ТДВ «Спецбуд-3», .

Проте, вказане підприємство ТДВ «Спецбуд-3», , рішенням №50-р/тк від 19.09.2019 Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України визнано таким, що вчинило порушення, передбачене п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів на закупівлю.

Статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Зокрема, п. 4 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього закону), в разі, якщо суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» передбачено, що антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів. Пунктом 1 ст. 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції» передбачено, що порушенням законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії.

Частинами 1, 2 ст. 48 Закону України «Про захист економічної конкуренції» передбачено, що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про, визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Органи Антимонопольного комітету України оприлюднюють рішення за результатом розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України протягом 10 робочих днів з дня його прийняття. Рішення підлягає оприлюдненню в повному обсязі, крім інформації, яка визначена інформацією з обмеженим доступом. Інформація з обмеженим доступом має бути виключена або зачорнена чи змінена в інший спосіб, який забезпечує достатній її захист та достатню прозорість щодо обґрунтування органом Антимонопольного комітету України прийнятого рішення.

Згідно з вимогами ст. 48 Закону України «Про захист економічної конкуренції» рішення тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №50-р/тк від 19.07.2019 оприлюднено на офіційному веб- сайті Антимонопольного комітету України, а також розміщено на офіційному веб-сайті Антимонопольного комітету України у Зведених відомостях щодо спотворення результатів торгів https://amcu.gov.ua/napryami/oskarzhennya-publichnih-zakupivel/zvedeni-vidomosti-shchodo-spotvorennya-rezultativ-torgiv та є інформацією з відкритим доступом.

Як вказує прокурор, моніторингом офіційного веб-порталу Судова влада України, а також Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що вказане рішення тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України не оскаржувалося ТДВ «Спецбуд-3». В підтвердження протилежного, учасниками справи будь-яких доказів не надавалось.

Разом з тим, ч. 5 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Водночас, ч. 15 ст. 29 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Пунктом 1 частини 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені ч. 1 ст. 17 цього Закону.

А отже, Замовник зобов`язаний був не тільки провести процедуру відкритих торгів на закупівлю робіт «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, але й взагалі відхилити тендерну пропозицію ТДВ «Спецбуд-З» на підставі п.4 ч.1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

В той же час, Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, будучи обізнаним про те, що ТДВ «Спецбуд-3» є суб`єктом, якого притягнуто до відповідальності за порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів, самостійно обираючи суб`єкта, який буде виконувати роботи за договорами про закупівлю, обрав саме ТДВ "Спецбуд-3", яке рішенням № 50-р/тк від 19.09.2019 Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України визнано таким, що вчинило порушення, передбачене п. 1 ст. 50 та п.4 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів на закупівлю, а також було здійснено поділ предмета закупівлі «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)», код за ДК 021:2015 - 45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг, щоб уникнути проведення процедури відкритих торгів та застосування Закону України «Про публічні закупівлі».

А отже, вищевказане взагалі нівелює основні принципи здійснення публічних закупівель, цілеспрямованого, раціонального та добросовісного витрачання бюджетних коштів.

Заперечуючи проти позову, Харківська міська рада (у заяві про відмову від позову) та Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (у відзиві на позов) зазначають, що додатковою угодою № 1 від 16.03.2020 договір № 193 від 13.03.2020 було розірвано за згодою сторін.

Однак, суд критично ставиться до вказаних тверджень, оскільки доказів того, що додаткова угода № 1 від 16.03.2020 до договору № 193 від 13.03.2020, яка є невід`ємною його частиною, була опублікована на офіційному порталі публічних закупівель "Прозорро" до суду не надано. Напроти, вивченням електронного порталу публічних закупівель "Прозорро" встановлено, що замовником опубліковано 13.03.2020 лише договір № 193 про закупівлю та додатки до нього. А отже, посилання на укладення додаткової угоди, якою розірвано договір № 193 про закупівлю є необґрунтованим.

У постанові Верховного суду України від 29.04.2014 по справі №3- 11гс14 зроблено висновок, що обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкоджати вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Зокрема, при обмані завжди наявний умисел з боку другої сторони правочину, яка, напевно знаючи про наявність чи відсутність тих чи інших обставин і про те, що друга сторона, якби вона володіла цією інформацією, не вступила б у правовідносини, невигідні для неї, спрямовує свої дії для досягнення цілі - вчинити правочин.

Згідно з ч. 1 ст. 230 ЦК України правовим наслідком вчинення правочину під впливом обману є подальше визнання судом такого правочину недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які вставнолені частиною першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Так, статтею 203 ЦК України визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; 6) правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно ст. 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ч. 3 ст. 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно зі ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Відповідно до ст. 236 ЦК України правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Якщо за недійсним правочином права та обов`язки передбачалися лише на майбутнє, можливість настання їх у майбутньому припиняється.

Враховуючи, те що Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради всупереч вказаним вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 за №454, а також Закону України «Про захист економічної конкуренції» було здійснено поділ предмету закупівлі робіт «Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160 Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)» на дві закупівлі UА-2020-03-13-002668-b та UА-2020-03-19- 000595-b, та як наслідок укладено два договори №193 від 13.03.2020 та №245 від 19.03.2020 з ТДВ «Спецбуд-3», який є суб`єктом господарювання (учасник), що протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів, то вказані договори є такими, що укладені з порушенням норм матеріального права, а відтак підлягають визнанню недійсними.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України). Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд вважає, що позовні вимоги про визнання недійсними договорів будівельного підряду № 193 від 13.03.2020 та № 245 від 19.03.2020 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд керується п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судовий збір у розмірі 4540,00 грн. покладається на відповідачів у рівних частинах.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 20, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним договір будівельного підряду № 193 від 13.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3".

Визнати недійсним договір будівельного підряду № 245 від 19.03.2020 про закупівлю робіт "Капітальний ремонт дороги від житлового будинку № 160Г до житлового будинку № 162 Ж по вул. Академіка Павлова (внутрішньоквартальні дороги та тротуари)", код за ДК 021:2015-45233000-9 - Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг, укладений між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та товариством з додатковою відповідальністю "Спецбуд-3".

Стягнути з Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, буд. 7, ) на користь Харківської обласної прокуратури (61050, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 4, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010) 2270,00 грн. судового збору.

Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3" (61002, м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 30, ) на користь Харківської обласної прокуратури (61050, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 4, , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010) 2270,00 грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Прокуратура: Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55А).

Позивач 1: Харківська міська рада (61003, м. Харків, майдан Конституції, буд. 7, ).

Позивач 2: Північно-Східний офіс Держаудитслужби (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під., 10 пов., ).

Відповідач 1: Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, буд. 7, ).

Відповідач 2: Товариство з додатковою відповідальністю "Спецбуд - 3" (61002, м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 30, ).

Повне рішення складено "15" липня 2021 р.

Суддя В.В. Суслова

справа № 922/1394/21