ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"21" липня 2021 р. Справа№ 910/1598/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Разіної Т.І.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.04.2021

у справі №910/1598/21 (суддя Павленко Є.В.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Техноелітстрой"

до Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації

про стягнення 190 373,90 грн.

в с т а н о в и в :

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.04.2021 у справі №910/1598/21 позов задоволено частково.

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2021 у справі №910/3693/18 та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Крім того, скаржник в апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2021, справу №910/1598/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Шаптала Є.Ю., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/1598/21 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

21.07.2021 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/1598/21.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.3 ст.258 ГПК України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Згідно із ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У відповідності до положень Закону України «Про судовий збір" ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становлять 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Сума судового збору, що підлягала сплаті при зверненні до господарського суду з даним позовом становила 2 855,61 грн.

Таким чином, скаржник за подачу апеляційної скарги мав би сплатити судовий збір у розмірі 4 283,41 грн (2 855,61 * 150%). Однак, останнім не надано доказів сплати судового збору.

Отже, вищенаведене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху у відповідності до ст.260 ГПК України.

Крім того, скаржник в апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, скаржник посилається на те, що оскаржуване судове рішення ним отримано 22.06.2021 шляхом витягу його електронної копії з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Проте, наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження суд апеляційний інстанції визнає неповажними, виходячи з наступного.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Положеннями статті 242 ГПК України передбачено правила обрахування дня вручення судового рішення, а ч.ч.2, 3 ст.256 ГПК України врегульовано правила поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване судове рішення прийнято та складено його повний текст 26.04.2021, а також 29.04.2021 оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Як свідчать матеріали справи, оскаржуване судове рішення скаржник отримав 31.04.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.248 т.1).

Проте, апеляційна скарга скаржником надіслана до суду першої інстанції 07.07.2021, тобто більше ніж через два місяця, з пропуском двадцятиденного строку як з дня складання повного судового рішення, так і з дня його вручення скаржнику.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

При цьому, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України").

За загальним правилом ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Обов`язок з доведення поважності причини пропуску покладається на сторону, яка клопоче про відповідне поновлення в порядку ст. 73, 76 - 79 ГПК України.

Отже, у разі звернення з апеляційною скаргою на судове рішення з порушенням встановлених строків його оскарження особа, яка звертається з цією скаргою, у клопотанні про поновлення строку має навести причини, підтверджені відповідними доказами, які перешкоджали їй звернутися з апеляційною скаргою у межах встановленого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

При цьому, можливість своєчасного подання апеляційної скарги залежить виключно від волевиявлення самого скаржника, оскільки має суб`єктивний характер, а заявлення клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду поновити такий строк.

Скаржником не наведено жодних причин, підтверджених відповідними доказами, які перешкоджали йому звернутися з відповідною скаргою у межах встановленого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження з дня вручення скаржнику оскаржуваного судового рішення, а саме з 31.04.2021.

Посилання скаржника на те, що оскаржуване судове рішення ним отримано 22.06.2021, спростовується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.248 т.1).

Інших доказів на підтвердження наведених скаржником підстав неможливості звернутися з апеляційною скаргою в межах встановленого строку, та які б підтверджували наявність особливих та непереборних обставин, що перешкодили зверненню з апеляційною скаргою в передбачені процесуальним законодавством строки до матеріалів скарги не надано.

З огляду на що, колегія суддів приходить до висновку, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є поважними та не можуть бути взяти до уваги для поновлення відповідного строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч.3 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

При цьому, для усунення недоліків апеляційної скарги скаржнику необхідно навести суду апеляційної інстанції інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, з обґрунтуванням таких підстав та наданням доказів на їх підтвердження.

Також, для усунення недоліків скаржнику протягом десяти днів з дня вручення ухвали слід подати докази сплати судового збору у розмірі 4 283,41 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 256, 258, 260 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1.Визнати неповажними наведені Управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 26.04.2021 у справі №910/1598/21.

2.Апеляційну скаргу Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 26.04.2021 у справі №910/1598/21 залишити без руху.

3.Надати Управлінню житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, шляхом наведення інших причини пропуску строку на апеляційне оскарження з обґрунтуванням поважності підстав його пропуску та наданням доказів на їх підтвердження, а також надання доказів сплати судового збору у розмірі 4 283,41 грн.

4.Попередити Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення апеляційної скарги.

5. Копію даної ухвали надіслати учасникам справи до відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Дата підписання - 21.07.2021.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді Є.Ю. Шаптала

Т.І. Разіна