ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

06.07.2021 Справа № 917/53/21

за позовною заявою Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури, вул. 1100 річчя Полтави, 7, м. Полтава, 36000 Код

в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Повітрофлотський просп., 6, м. Київ, 03168

до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Полтави, вул. Сінна, 36, м. Полтава, 36039 Код ЄДРІІОУ: 08377170

Товариства з обмеженою відповідальністю "Технобуд-Україна", вул. Гоголя, 4, м. Полтава, 36000 Код

про визнання недійсним результатів державної закупівлі та договору підряду

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Північно-Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області

Суддя Киричук О.А.

Представники сторін:

від позивача не з"явився

від прокуратури Пальонна О.О.

від відповідача 1 Лутченко Я.О.

від відповідача 2 Репало Д.О.

від третьої особи Боцва М.О., Габорак М.С.

До господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства оборони України до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Полтави, Товариства з обмеженою відповідальністю "Технобуд-Україна" про визнання недійсними (незаконними) результати закупівлі, проведеної Квартирно-експлуатаційним відділом міста Полтава, що оформлені протоколом засідання тендерного комітету від 15.10.2020 № 13, згідно якого переможцем відкритих торгів на закупівлю робіт по об`єкту Капітальний ремонт військової будівлі №20/27, їдальня, м. Полтава, в/м №20, шифр 19-08 визнано ТОВ ТЕХНОБУД-УКРАЇНА із ціною 44 229 257,66 грн, визнання недійсним укладений між Квартирно-експлуатаційним відділом міста Полтава і ТОВ ТЕХНОБУД-УКРАЇНА договір підряду № 394 від 29.10.2020 на суму 44 229 257,66 грн.

Ухвалою від 01.02.2021р. суд прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі, постановив справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначити підготовче засідання у справі на 18.02.21, запропонував відповідачам протягом 15 днів з дня вручення ухвали суду надати суду відзив на позов.

17.02.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшло клопотання про долучення письмових доказів, а саме: листа Центрального управління інженерно-інфраструктурного забезпечення Командування Сил логістики Збройних Сил України № 370/2/50 від 05.01.2021. в клопотанні зазначено, що даний лист надійшов до прокуратури вже після скерування позовної заяви до суду, а тому не міг бути поданий разом з позовною заявою.

17.02.21 від відповідача 2 надійшов відзив на позов, в якому він проти позову заперечив у повному обсязі.

В підготовчому засіданні 18.02.21 суд розглянув клопотання Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури про долучення письмових доказів та протокольною ухвалою задовольнив його.

В підготовчому засіданні 18.02.21 представник відповідача 1 заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання для підготування та подання ним відзиву на позов.

В підготовчому засіданні 18.02.21 суд за клопотанням представника відповідача 1 оголосив перерву до 16.03.21.

Після перерви, оголошеної в підготовчому засіданні, 25.02.21 до суду від відповідача 1 надійшов відзив на позов, в якому він проти позову заперечив у повному обсязі.

01.03.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача 2.

03.03.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача 1.

11.03.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшла заява в порядку ст.90 ГПК України.

16.03.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшли додаткові обгрунтування по справі.

В підготовчому засіданні 16.03.21 представник відповідача 2 заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання часу для реагування на подані документи.

Ухвалою від 16.03.2020р. суд відклав підготовче засідання на 30.03.21.

25.03.21 від відповідача 2 надійшли заперечення на відповідь на відзив на позов.

29.03.21 від відповідача 2 надійшли заперечення та додаткові обгрунтування.

В підготовчому засіданні 30.03.21 представники відповідачів вказали на неможливість закриття підготовчого провадження з огляду на відсутність в матеріалах справи відомостей про позицію Міністерства оборони України, як позивача, щодо заявленого позову.

Ухвалою від 30.03.2021р. суд постановив продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, відкласти підготовче засідання на 13.04.2021 р.

01.04.21 від відповідача 1 надійшли заперечення на додаткові обгрунтування.

13.04.21 від відповідача 2 надійшла заява про розгляд справи без участі його представника та стягнення з позивача витрат на правничу допомогу.

В підготовчому засіданні 13.04.21 суд повідомив присутніх представників про ненадходження в матеріали справи відомостей про позицію Міністерства оборони України, як позивача, щодо заявленого позову.

Представник відповідача 1 повідомив суд про наявність у нього відомостей щодо підготування позивачем клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання позиції як позивача, щодо заявленого позову.

13.04.21 від Міністерства оборони України Мазур Л.Б. на електронну адресу суду надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі представника Міністерства оборони України, в якому зазначено на неможливість закриття підготовчого провадження з огляду на надання додаткового часу для надання до суду правової позиції Міністерства оборони України, як позивача, щодо заявленого позову.

07.05.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшло клопотання про повернення розгляду справи до підготовчого провадження.

07.05.21 (на електронну пошту суду) та 11.05.21 (через АТ "Укрпошта") від позивача надійшло клопотання про повернення розгляду справи до підготовчого провадження.

11.05.21 від відповідача 2 надійшла заява, в якій повідомляється, що ТОВ «ТЕХНОБУД-УКРАЇНА» не заперечує проти переходу до стадії підготовчого провадження.

Ухвалою від 11.05.2021р. суд постановив перейти зі стадії розгляду справи по суті у справі №917/53/21 до стадії підготовчого провадження, призначити підготовче засідання на 01.06.2021, запропонувати учасникам справи вчинити дії на виконання завдання підготовчого провадження.

14.05.21 від позивача надійшли пояснення по суті позовних вимог, а також викладена позиція щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду.

24.05.21 від Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури надійшли такі документи:

- додаткові обгрунтування по справі;

- клопотання про приєднання копій електронних доказів до матеріалів справи;

-клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області.

Ухвалою від 01.06.21 судом залучено Північно-Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області до участі у справі № 917/53/21 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача надані письмові пояснення (вх. № 6592від 16.06.21).

У судовому засіданні 06.07.2021 оголошено вступну та резолютивну частини ухвали про залишення позову без розгляду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників, суд встановив наступне.

В обгрунтування позову зазначено, що за результатами вивчення стану законності у сфері публічних закупівель Полтавською обласною прокуратурою виявлено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» під час процедури закупівлі UА-2020-08-27-007477-с «Капітальний ремонт військової будівлі №20/27, їдальня, м. Полтава, в/м №20», шифр 19-08», яка проведена Квартирно-експлуатаційним відділом міста Полтава (відповідач 1).

Так, як зазначається в позові, під час процедури закупівлі економічно вигідні пропозиції ТОВ «ВБК БІЗОН», ТОВ «ТОПАЗ», ТОВ «СВ-БІЛДІНГ», ТОВ «ВИРОБНИЧО-КОМЕРЦІЙНА ФІРМА «СЕН» та ТОВ «БУДІВЕЛЬНА ІНДУСТРІЯ ГРАНДСТРОЙ» відхилено як такі, що не відповідають вимогам Закону. Натомість, укладено договір підряду № 394 «Капітальний ремонт військової будівлі №20/27, їдальня, м. Полтава, в/м №20», шифр 19-08» із загальною договірною ціною 44 229 257,66 грн. з ТОВ "Технобуд-Україна" (відповідач 2).

В позові вказується, що рішення тендерного комітету відповідача 1 про відхилення найбільш економічно вигідних пропозицій ТОВ «ВБК БІЗОН», ТОВ «ТОПАЗ», ТОВ «СВ-БІЛДІНГ», ТОВ «ВИРОБНИЧО-КОМЕРЦІЙНА ФІРМА «СЕН» та ТОВ «БУДІВЕЛЬНА ІНДУСТРІЯ ГРАНДСТРОЙ» є незаконними, суперечить принципам здійснення публічних закупівель, а укладений договір підряду суперечать цивільному законодавству та інтересам держави, відтак підлягають визнанню недійсними в судовому порядку.

В поясненнях позивача - Міністерства оборони України (вх. № 5296 від 14.05.21) зазначається що прокуратура не дочекавшись відповіді від суб`єкта в інтересах якого діє по даній справі, подала необгрунтовану позовну заяву.

Як зазначає позивач, під час розгляду справи Полтавська обласна прокуратура подала до суду відповідь Міністерства оборони України на лист Полтавської обласної прокуратури № 15/2-92 вих.20 від 07.12.2021 щодо проведення КЕВ м. Полтава закупівлі робіт по об`єкту «капітальний ремонт військової 'удівлі « 20/27 (їдальня)» у військовому містечку № 20 м. Полтава, що в свою чергу свідчить про передчасне звернення до суду та відсутність обґрунтування виключних підстав для звернення до суду в інтересах Міністерства оборони України.

При цьому, позивачем вказується, що згідно ч. 4 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі») передбачено, що контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України, здійснюють Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує пегжавну політику у сфері державного фінансового контролю.

Органи військового управління Міністерства оборони України та Збройних Сил України не наділенні повноваженнями щодо відміни та скасування рішення тендерних комітетів.

В своїх заявах по суті відповідачі проти позову заперечують, посилаючись, зокрема, на те, що прокуратура у діючій редакції закону позбавлена функції «загального нагляду за дотриманням законності». Інші учасники процедури відкритих торгів, не зверталися із заявами чи скаргами до прокуратури. Станом на момент звернення із позовною заявою, кримінальне провадження не було відкрито. Позов поданий передчасно та неуповноваженою особою, що є окремою підставою для залишення його без розгляду. Прокуратура формально перед новорічними святами направила Міністерству оборони України лист-повідомлення та не дочекавшись розумного строку було подано позов. Учасники відкритих торгів не оскаржували його результати. Дії Полтавської обласної прокуратури суперечать положенням ст. 5 Конституції України, так як вона фактично перейняла повноваження відповідальних органів, яким відповідно до Закону надано право на здійснення контролю та моніторингу у сфері публічних закупівель, оскільки такою виключною компетенцією наділений орган державного фінансового контролю, а саме: Державна аудиторська служба України.

В письмових поясненнях Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області позовні вимоги заявлені Заступником керівника Полтавської обласної прокуратури підтримані, при цьому, зазначається, що публічна закупівля UA-2020-08-27-007477-C досліджувалась працівниками Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, залученими в якості спеціалістів в рамках кримінального провадження № 0000219 від 13.11.2020 та в ході проведення планової виїзної ревізії фінансового-господарської діяльності Квартирно-експлуатаційного відділу міста Полтава за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2020 року.

Суд приймає до уваги наступне.

Предметом розгляду справи є встановлення наявності/відсутності підстав для визнання недійсними (незаконними) результатів закупівлі, проведеної Квартирно-експлуатаційним відділом міста Полтава, визнання недійсним укладеного між Квартирно-експлуатаційним відділом міста Полтава і ТОВ ТЕХНОБУД-УКРАЇНА договору підряду № 394 від 29.10.2020

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Мотивуючи порушення інтересів держави в особі визначеного органу - Міністерства оборони України, заступником керівника Полтавської обласної прокуратури зазначено про те, що укладений за результатами цієї процедури закупівлі договір суперечить вимогам законодавства і створює передумови нераціонального та неефективного витрачання державних коштів, підриву фінансово-економічні основи держави і спричинення шкоди її інтересам. Відхилення економічно вигідної пропозиції учасника з підстав невідповідності конкурсних пропозицій вимогам тендерної документації з одночасним акцептування дорожчої пропозиції суперечить меті та принципам публічних закупівель.

Водночас, як вказано в позові, Міністерством оборони України не вжито належних заходів до усунення порушень в межах своїх повноважень, що стало підставою для звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно ч. 4 наведеної статті, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках зазначених у наведеній статті із належним обґрунтуванням підстав для здійснення такого представництва.

При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Таким чином, відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Конституційний Суд України у рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" дійшов висновку, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорон землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

У пунктах 37-40, 43-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Судом встановлено, що до пред`явлення позову (вх. № 57/21 від 13.01.21) Полтавською обласною прокуратурою 07.12.2020 на адресу Міністерства оборони України направлено повідомлення про порушення Закону України «Про публічні закупівлі» та необхідність вжиття заходів щодо захисту інтересів держави.

Станом на момент звернення з позовом 13.01.21 відповідь до Полтавської обласної прокуратури від Міністерства оборони України не надходила.

За даних обставин, з урахуванням новорічних свят та поштового пробігу, суд не вважає, що впродовж зазначеного строку у Міністерства оборони України була можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

При цьому, щодо зазначення за даним позовом в якості позивача Міністерства оборони України, суд приймає до уваги наступне.

За правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 суд повинен вирішити питання чи є позивач (особа, в інтересах якої поданий прокурором позов) тією заінтересованою особою, про яку йдеться в частині 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України. При цьому при вирішенні такого питання суд повинен виходити з характеру спірних правовідносин та оцінки конкретних фактичних обставин справи.

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури обґрунтовуючи наявність повноважень здійснювати функції держави у спірних правовідносинах саме у Міністерства оборони України посилається тільки на те, що Квартирно-експлуатаційний відділ міста Полтави є складовою частиною Збройних Сил України, підпорядкований Міністерству оборони України, у своїй діяльності керується Законами України, Указами Президента України, постановами Кабінету Міністрів України, наказами Міністра оборони України і являється структурним підрозділом Міністерства оборони України. А статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» визначено, що міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Статтею 3 Закону України «Про Збройні Сили України» визначено, що Міністерство оборони України є центральним органом виконавчої влади і військового управління, у підпорядкуванні якого перебувають Збройні Сили України.

Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон) у ст.1 визначив, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ст. 5 Закону, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено перелік уповноважених органів, які здійснюють державне регулювання та контроль у сфері закупівель (Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю).

Отже, законодавець навів чіткий перелік органів, які мають право здійснювати державне регулювання та контроль у сфері публічних закупівель та які відповідно наділені процесуальною дієздатністю захищати інтереси держави в суді у вказаній сфері діяльності.

Отже, захищати інтереси держави у спірних правовідносинах повинні насамперед спеціально уповноважені органи, яких наділено відповідною процесуальною дієздатністю.

Заступником керівника Полтавської обласної прокуратури при зверненні до суду із даним позовом, не наведено причин, які перешкоджають захисту інтересів держави спеціальними суб`єктами владних повноважень, зокрема, не зазначено чи здійснювали свої повноваження щодо захисту інтересів держави спеціально уповноважені органи та якщо здійснювали, то чи є належним таке здійснення.

Статтею 6 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, внаслідок встановлення відсутності відповідних повноважень у Міністерства оборони України, останній не може бути позивачем у цій справі, а тому доводи прокурора, наведені в обґрунтування наявності підстав для представництва не приймаються судом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 дійшла висновку про те, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. Такого ж висновку дійшов і Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 19.02.2019 у справі № 925/226/18.

Оскільки судом встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у суді в особі Міністерства оборони України після відкриття провадження у цій справі, вказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, за якою суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

При цьому, господарський суд звертає увагу сторін, що у відповідності до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 53, 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання та може бути оскаржена у строки та порядку, визначеному розділом IV ГПК України.

Дата підписання ухвали 12.07.2021.

Суддя Киричук О.А.