УХВАЛА

про закриття провадження у справі

м. Київ

30.06.2021Справа № 910/17501/19

За скаргою ОСОБА_1

на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича

у справі № 910/17501/19

За заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність боржника фізичної особи

Суддя Омельченко Л.В.

За участю секретаря судового засідання Марюхни Ю.А.

Особи, які беруть участь у справі:

від скаржника - Шевченко О.Б., адвокат за ордером серія АА № 0004466 від 18.01.2021 (свідоцтво адвоката № 2086 від 28.10.2004);

від КП Виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» - Богомоленко Н.М., предст. за довір. № 28/10/20-06 від 28.10.2020

від ПАТАБ «Укргазбанк» - Бабенко А.І., за випискою з ЄДРЮО

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність у порядку Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 23.12.2019 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) з відповідними правовими наслідками.

04.03.2020 до Господарського суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_1 на рішення приватного виконавця.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 05.03.2020 призначено розгляд скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова М.А. у судовому засіданні на 11.03.2020 та зобов`язано приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова М.А. надати суду письмові пояснення щодо поданої скарги.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.03.2020 відкладено розгляд скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова М.А. у судовому засіданні на 18.03.2020.

12.03.2020 до суду надійшли пояснення арбітражного керуючого Приходька Ю.М. стосовно скарги ОСОБА_1

16.03.2020 до Господарського суду м. Києва надійшли додаткові пояснення ОСОБА_1 до поданої скарги.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 17.03.2020 з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, розгляд справи призначено у судовому засіданні на 13.04.2020.

02.04.2020 до Господарського суду м. Києва надійшов відзив приватного виконавця Корольова М.А. на скаргу.

06.04.2020 до Господарського суду м. Києва надійшли заперечення ПАТ АК "Укргазбанк" на скаргу на дії приватного виконавця.

07.04.2020 до суду надійшло клопотання арбітражного керуючого Приходька Ю.М. про розгляд скарги без його участі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 10.04.2020 з метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, розгляд справи призначено у судовому засіданні на 27.04.2020.

15.04.2020 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у ПАТ АБ «Укргазбанк».

23.04.2020 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання арбітражного керуючого Приходька Ю.М. про розгляд скарги без його участі.

27.04.2020 до суду надійшло клопотання ПАТ АБ «Укргазбанк» про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 було відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні скарги від 04.03.2020 на рішення приватного виконавця, відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про витребування доказів.

Не погоджуючись із винесеною Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2020, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою до Північного апеляційного суду про скасування Ухвали Господарського суду міста Києва від 27.04.2020.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.07.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, Ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 у справі № 910/17501/19 залишено без змін.

Не погоджуючись із винесеною Постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.07.2020, ОСОБА_1 звернулась безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою від 07.08.2020 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.07.2020 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 у справі № 910/17501/19 в порядку статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 01.10.2020 касаційну скаргу ОСОБА_1 було задоволено частково, Постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.07.2020 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 у справі №910/17501/19 скасовано, справу № 910/17501/19 направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва у частині розгляду скарги на дії приватного виконавця про визнання незаконним акту 03.03.2020 про реалізацію предмета іпотеки в іншому складі суду у зазначеній частині.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, проведеного 27.10.2020, справу № 910/17501/19 розподілено на суддю Омельченка Л.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2020 було прийнято до свого провадження справу № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про неплатоспроможність у частині розгляду скарги ОСОБА_1 від 04.03.2020 на дії приватного виконавця про визнання незаконним акту 03.03.2020 про реалізацію предмета іпотеки, розгляд справи призначено на 16.11.2020 о 10:30, здійснено виклик у судове засідання учасників справи, явку яких визнано обов`язковою, запропоновано сторонам та приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Корольову М.А. направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників, встановлено строк до 13.11.2020 учасникам справи для подачі до суду письмових пояснень/заперечень по суті справи у частині розгляду скарги ОСОБА_1 від 04.03.2020 на дії приватного виконавця про визнання незаконним акту 03.03.2020 про реалізацію предмета іпотеки з урахуванням висновків, викладених у Постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі № 910/17501/19.

При цьому, судом повідомляється, що у зв`язку з перебуванням головуючого у справі судді Омельченка Л.В. у відпустці, пов`язаній із його самоізоляцією у період з 09.11.2020 по 20.11.2020 включно, судове засідання, призначене на 16.11.2020, з поважних причин не відбулось.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2020 розгляд справи було призначено на 07.12.2020 о 10:40, здійснено виклик у судове засідання учасників справи, явку яких визнано обов`язковою, запропоновано учасникам справи та приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Корольову М.А. направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників, встановлено строк до 07.12.2020 учасникам справи для подачі до суду письмових пояснень/заперечень по суті справи у частині розгляду скарги ОСОБА_1 від 04.03.2020 на дії приватного виконавця про визнання незаконним акту 03.03.2020 про реалізацію предмета іпотеки з урахуванням висновків, викладених у Постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі № 910/17501/19.

07.12.2020 на електронну пошту суду від Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» надійшли додаткові заперечення на скаргу ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича із доказами направлення вказаних доповнень іншим учасникам справи.

07.12.2020 на електронну пошту суду від Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» надійшло клопотання про закриття провадження з розгляду скарги ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича із додатковими документами до нього, а саме: копією Свідоцтва про право власності на майно від 10.03.2020 № 676 та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2020 було відкладено розгляд справи на 18.01.2021 о 12:15, здійснено виклик у судове засідання учасників справи, встановлено строк до 15.01.2021 учасникам справи для подачі до суду письмових пояснень/заперечень по суті справи у частині розгляду скарги ОСОБА_1 від 04.03.2020 на дії приватного виконавця про визнання незаконним акту 03.03.2020 про реалізацію предмета іпотеки з урахуванням висновків, викладених у Постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі № 910/17501/19, та додаткових заперечень на скаргу АТ КБ «Укргазбанк», а також клопотання про закриття провадження по скарзі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.01.2021 було відкладено розгляд справи на 08.02.2021 о 12:20, здійснено виклик у судове засідання учасників справи, встановлено строк до 05.02.2021 ОСОБА_1 для подачі до суду доказів того, що спірна квартира АДРЕСА_2 є єдиним місцем проживання боржника та членів її сім`ї, встановлено строк до 05.02.2021 Приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Корольову Михайлу Андрійовичу для подачі до суду доказів наявності у боржника іншого місця проживання, встановлено строк до 05.02.2021 учасникам справи для подачі до суду письмових пояснень щодо відповідності правовідносин, що склалися між сторонами договірних зобов`язань (ПАТ АБ «Укргазбанк» та ОСОБА_1 ), умовам пункту 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» № 1304-VII від 03.06.2014, а також пояснень щодо реалізації приватним виконавцем належної ОСОБА_1 квартири на погашення вимог банку-іпотекодержателя у період дії мораторію на звернення стягнення на спірне майно, як таке, що забезпечує зобов`язання боржника за кредитом в іноземній валюті, наданим на споживчі цілі (на придбання спірної квартири), установлено строк до 05.02.2021 ОСОБА_1 та Приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Корольову Михайлу Андрійовичу для подачі до суду письмових пояснень/заперечень щодо поданого Публічним акціонерним товариством Акціонерне товариство «Укргазбанк» клопотання про закриття провадження у справі.

08.02.2021 через відділ діловодства суду від боржника надійшли для залучення до матеріалів справи додаткові документи, а саме: Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 05.02.2021, Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 13.12.2019, Протокол № 501319 проведення електронних торгів, Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, договір купівлі-продажу квартири від 18.12.2007, Договір про внесення змін № 1 до договору іпотеки (без оформлення заставної), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою Є.В. 18 грудня 2007 року за реєстровим № 10423, Договір про внесення змін № 2 до договору іпотеки без оформлення заставної, посвідченого Морозовою Є.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 18 грудня 2007 року за реєстровим № 10423, Додаткову угоду № 3 від 13.02.2012 до кредитного договору від 18 грудня 2007 № 298-ф/07, ордер адвоката серія КС № 857323.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.02.2021 було відкладено розгляд справи на 10.03.2021 о 10:45, здійснено виклик у судове засідання учасників справи, встановлено строк до 09.03.2021 учасникам справи для подачі до суду доказів виконання вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 18.01.2021.

09.03.2021 через відділ діловодства суду від скаржника - ОСОБА_1 надійшли для залучення до матеріалів справи додаткові пояснення по суті скарги із доказами надсилання іншим учасникам справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 було відкладено розгляд справи на 31.03.2021 о 12:00; встановлено строк до 26.03.2021 учасникам справи для подачі до суду письмових пояснень на додаткові пояснення ОСОБА_1 до скарги на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Корольова Михайла Андрійовича, здійснено виклик у судове засідання учасників справи.

У зв`язку з перебуванням головуючого у справі судді Омельченка Л.В. у період з 31.03.2021 по 02.04.2021 (включно) у відпустці, розгляд справи, призначений на 31.03.2021, з поважних причин не відбувся.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.2021 було призначено розгляд справи на 21.04.2021 о 12:20, здійснено виклик у судове засідання учасників справи.

У судовому засіданні 21.04.2021 було оголошеного перерву до 07.06.2021 на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

07.06.2021 на електронну пошту суду від АТ «Укргазбанк» надійшло клопотання про залучення заінтересованої особи до розгляду скарги ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 клопотання Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Укргазбанк» про залучення заінтересованої особи було задоволено, залучено до участі у розгляді скарги ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича у справі № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про неплатоспроможність боржника фізичної особи - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 ), відкладено розгляд справи на 30.06.2021 о 12:10, встановлено строк до 28.06.2021 ОСОБА_2 для подачі до суду письмових пояснень/заперечень на скаргу ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича у справі № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи, здійснено виклик у судове засідання учасників справи та ОСОБА_2

07.06.2021 через відділ діловодства суду від представника скаржника надійшли письмові заперечення на клопотання про закриття провадження та додаткові заперечення ПАТ Акціонерний банк «Укргазбанк» із доказами направлення його учасникам справи.

У судовому засіданні 30.06.2021 за відсутності додаткових заяв та клопотань учасників справи судом було оголошено про перехід до розгляду скарги по суті.

Присутній у судовому засіданні представник скаржника заперечив проти клопотання ПАТ АБ «Укргазбанк» про закриття провадження у справі, підтримав скаргу на підставі викладених у ній обставин, та просив суд її задовольнити.

Присутній у судовому засіданні представник ПАТ АБ «Укргазбанк» заперечив проти скарги, просив суд закрити провадження з її розгляду.

Крім того, присутній у судовому засіданні представник КП Виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» підтримав клопотання ПАТ АБ «Укргазбанк» про закриття провадження у справі та просив його задовольнити.

Розглянувши подані учасниками справи докази, заслухавши надані ними пояснення, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини справи, судом зазначається наступне.

Як встановлено під час розгляду скарги ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича у справі № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи, 12.09.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Корольовим М.А. відкрито виконавче провадження № 60048546 про примусове виконання виконавчого листа № 759/13688/15-ц від 31.03.2017 про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (зареєстрована: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», (м. Київ, вул. Єреванська, 1, ідентифікаційний код: 23697280) заборгованості за кредитним договором № 298-Ф/07 від 18.12.2007, всього у розмірі 1 029 038,87 грн та судового збору у розмірі 3 654,00 грн, а всього: 1 045 942,87 грн.

Під час здійснення виконавчих дій у межах ВП № 60048546 приватним виконавцем винесено постанову про опис і арешт майна боржника: двокімнатної квартири, загальною площею 75,90 кв. м, житловою площею 42,70 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яке передано в іпотеку АБ «УКРГАЗБАНК» для забезпечення зобов`язань за кредитним договором № 298-Ф/07 від 18.12.2007, укладеним між банком та ОСОБА_1 та виставлено на реалізацію зазначене майно через ДП «СЕТАМ», відповідно до оголошення про продаж - 21.10.2019.

Згідно протоколу № 446335 проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» від 21.11.2019 перші прилюдні торги з реалізації іпотечного майна не відбулися.

Згідно протоколу № 468464 проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» від 03.03.2019 другі прилюдні торги з реалізації іпотечного майна не відбулися.

03.03.2020 на адресу приватного виконавця АБ «УКРГАЗБАНК» було направлено заяву з наміром залишити за собою предмет іпотеки за ціною других електронних торгів шляхом заліку своїх забезпечених вимог на підставі ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку».

03.03.2020 з поданої заяви та відповідно до положень ст. ст. 51, 61 Закону України «Про виконавче провадження» та ст. ст. 47, 49 Закону України «Про іпотеку», приватним виконавцем Корольовим М.А. в межах ВП № 60048546 було оформлено акт про реалізацію предмета іпотеки.

У подальшому, на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки від 03.03.2020 АБ «УКРГАЗБАНК» 10.03.2020 було зареєстровано право власності на вищевказану квартиру.

Частиною 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Статтею 18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку.

Наведені норми свідчать про те, що виконавець зобов`язаний забезпечити реальне виконання виконавчого документа шляхом своєчасного і в повному обсязі вчинення, виконавчих дій.

Порядок звернення стягнення на кошти та інше майно боржника визначено статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження».

Так, відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Згідно ч. 5 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувана, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем.

Отже, приватний виконавець вправі самостійно визначати черговість стягнення майна боржника.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, двокімнатна квартира загальною площею 75,90 кв. м, житловою площею 42,70 кв. м, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 , перебувала в іпотеці АБ «УКРГАЗБАНК».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку» визначено, що за рахунок предмета іпотеки іпотеко держатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленим іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь - якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання.

За таких обставин, під час укладення договору іпотеки іпотекодавець був обізнаний з можливими наслідками невиконання зобов`язань, які забезпечені іпотекою.

Відповідно до ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку», а отже Законом України «Про іпотеку» передбачено спеціальний порядок для реалізації з прилюдних торгів предмета іпотеки.

Поряд із цим, 23.12.2019 Господарським судом м. Києва було відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , якою в тому числі введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

У відповідності до ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться строком на 120-ть днів з моменту відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Ухвала про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність є підставою для зупинення вчинення виконавчих дій стосовно боржника. Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів:1) зупиняється виконання боржником грошових зобов`язань, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) зупиняється стягнення з боржника за всіма виконавчими документами, крім виконавчих документів за вимогами про стягнення аліментів чи про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, а також крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум, у тому числі одержаних від продажу майна боржника, або перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж;3) не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення вимог, на які поширюється мораторій;4) зупиняється перебіг позовної давності щодо вимог до боржника; 5) не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошових зобов`язань боржника. З. Мораторій не поширюється на:1) відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи;2) виплату та стягнення аліментів;3) виконання вимог за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення;4) задоволення вимог кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника відповідно до затвердженого плану та у процедурі погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу. Задоволення вимог кредиторів за рахунок майна боржника, яке є предметом забезпечення, допускається лише в межах провадження у справі про неплатоспроможність, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум, у тому числі одержаних від продажу майна боржника, або перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж.

Отже, положення статті 122 Кодексу України з процедур банкрутства передбачають випадки, на які не поширюється дія мораторію, зокрема, у разі перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж.

Відповідно до положень Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, яким визначено правила проведення електронних торгів як способу реалізації майна боржника у виконавчому провадженні, дата розміщення на веб-сайті організатора торгів інформаційного повідомлення про електронні торги є датою оприлюднення інформації про продаж майна боржника.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) - пункт 1 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця (пункт 2 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016).

Враховуючи положення ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства, дія мораторію на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вказані процедури з майном боржника, якщо останнє перебувало на стадії продажу в момент порушення справи про банкрутство.

Як вбачається з матеріалів справи, інформацію щодо реалізації предмету іпотеки було оприлюднено до введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, тобто до 23.12.2019 (введення мораторію на задоволення вимог кредиторів), відповідне майно боржника вже перебувало на стадії продажу.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі порушення господарським судом провадження у справі про банкрутство боржника, якщо відповідно до закону на вимогу стягувана поширюється дія мораторію, запровадженого господарським судом. Виконавець не зупиняє вчинення виконавчих дій у разі перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від реалізації майна боржника).

Отже, у разі порушення господарським судом провадження у справі про банкрутство боржника не підлягають зупиненню виконавчі провадження, що знаходяться на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), а також: у разі перебування майна боржника на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж та у разі виконання рішень у немайнових спорах.

Отже, враховуючи те, що вищевказане майно боржника перебувало на стадії продажу, до нього не може бути застосовано дію мораторію на задоволення вимог кредиторів, а відтак, суди попередніх інстанцій обґрунтовано встановили відсутність порушень норм Закону України «Про виконавче провадження» у діях приватного виконавця Корольова М.А., оскільки останній діяв в межах та на виконання повноважень, наданих йому зазначеним Законом.

При цьому, суд не приймає твердження ОСОБА_1 щодо застосування до вказаних правовідносин п. 5 Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства та Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та вважає їх необґрунтованими, оскільки у відповідності до п. 5 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що протягом п`яти років з дня введення в дію цього Кодексу заборгованість фізичної особи, що виникла до дня введення в дію цього Кодексу, за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, реструктуризується за процедурою неплатоспроможності фізичної особи згідно з планом реструктуризації або з мировою угодою з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.

З 14.02.2012 у відповідності до Додаткової угоди № 3 до Кредитного договору № 298-Ф/07 від 18.12.2007, укладеного між АБ «УКРГАЗБАНК» та ОСОБА_1 , сторонами внесено зміну до Кредитного договору шляхом зміни валюти кредиту з долара США на українську гривню.

Крім того, відповідно до змісту ухвали Апеляційного суду міста Києва від 16.02.2016 у справі № 759/13688/15-ц за позовом ПАТ АБ "УКРГАЗБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, згідно вказаної додаткової угоди № 3 залишок кредиту переведено у національну валюту України з 14.02.2012, тобто зобов`язання по поверненню кредиту у розмірі 158 400 доларів США переведено у зобов`язання по поверненню кредиту у розмірі 931 942,69 грн на умовах, визначених сторонами у додатковій угоді та складено графік погашення боргу.

Окрім того, ОСОБА_1 не надано жодного допустимого доказу на підтвердження постійного проживання нею за адресою спірного майна.

При цьому, судом зазначається, що місце проживання і місце реєстрації не є тотожними з урахуванням п. 6 ч. 1 ст. З Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», згідно з якою реєстрація - це лише внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання, із зазначенням адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку уповноваженого на те органу.

Отже, відмітка про реєстрацію у паспорті не є безумовним та єдиним доказом постійного проживання (постанова Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 483/637/16-ц ; постанова ВСУ від 01.07.15 у справі № 6-396цс15).

З огляду на зазначене, доводи скаржника про відповідність предмета іпотеки у вигляді спірної квартири вимогам ст. 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та необхідність його застосування у спірних правовідносинах, є необґрунтованим, а подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 369/382/17 (касаційне провадження № 14-389цс18).

Поряд із цим, відповідно до ч. 7 ст. 51 ЗУ «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку», яким передбачено спеціальний порядок для реалізації з прилюдних торгів предмета іпотеки.

Оскільки статтею 575 Цивільного Кодексу України іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя.

Отже, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов`язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку». (аналогічні висновки містяться у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №522/10127/14-ц (провадження 14-428цс18).

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про залишення за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися.

Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих самих умовах других прилюдних торгів, що мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів (ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку»).

Наведені приписи Закону України «Про іпотеку» визначають, що право іпотекодержателя залишити за собою предмет іпотеки за його початковою ціною вже після перших торгів, зарахувавши ціну майна в рахунок своїх вимог до боржника.

Аналогічні положення містяться у п.5 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якого не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Відповідно до п. 6 ст. ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувану і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.

Відповідно до ч. 9 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов`язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів.

Згідно із ч. 2 ст. 47 Закону України «Про іпотеку», протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому зазначаються: назва виконавчого документа, на підставі якого здійснено реалізацію предмета іпотеки, його номер та дата видачі, найменування органу (посадової особи), який видав документ; відомості про іпотекодержателя та іпотекодавця; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки; назва організатора прилюдних торгів, яка проводила прилюдні торги, дата та місце їх проведення; відомості про покупця; початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу; сума коштів, перерахована за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний платіж, та дати їх перерахування; відомості про те, що прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог цього Закону.

Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, яка проводила прилюдні торги (ч. 3 ст. 47 Закону України «Про іпотеку»).

Наведені вище норми містять вимоги до акту про реалізацію предмету іпотеки на торгах, які відбулися, в той час як у справі, електронні торги є такими, що не відбулися.

Главою 13 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 визначено, що якщо прилюдні торги (аукціон) оголошено такими, що не відбулися, нотаріус видає відповідне свідоцтво про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта із зазначенням того, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися.

В акті про те, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися, має бути зазначено: ким, коли і де проводилися прилюдні торги (аукціон); коротка характеристика майна; прізвище, ім`я, по батькові (найменування юридичної особи), місце проживання/місцезнаходження кожного покупця; дані про документи, що посвідчували право власності боржника на майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку: назва документа, ким виданий, посвідчений (для нотаріусів зазначаються прізвище, ім`я, по батькові, нотаріальний округ), дата видачі, посвідчення, номер за реєстром, орган реєстрації, дата та номер реєстрації; підстави, з яких прилюдні торги (аукціон) не відбулися.

Поряд із цим, розглядаючи питання належності способу захисту свого порушеного права скаржником, судом зазначається наступне.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12: «Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі йоге порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа і разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у раз звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободі чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу; або не випливає з їхньої суті.

Отже, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 Цивільного кодексу України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів...»

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 29 травня 2019 року у справі № 363/1659/17, виготовлений державним виконавцем постанова та акт вважаються юридичними фактами, що є підставами виникнення цивільних прав та обов`язків. Судові справи, в яких наявний спір про цивільне право, не можуть переглядатися в порядку провадження за скаргою на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судового рішення, оскільки у випадку передачі майна стягувачеві, який оформив право власності на майно, ефективним способом захисту прав боржника може бути лише пред`явлення до суду позову колишнього власника із залученням стягувана і державного виконавці як відповідачів.

Аналогічна правова позиція висвітлена в постанові Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 755/14204/17.

Враховуючи визначене вище, суд дійшов висновку про наявність між сторонами спору про праву, а отже й закриття провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича у справі № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи, про що постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства та ст. ст. 2, 121, 231, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Укргазбанк» про закриття провадження з розгляду скарги ОСОБА_1 - задовольнити.

2. Провадження у справі № 910/17501/19 за скаргою ОСОБА_1 на дії Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича у справі № 910/17501/19 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи - закрити.

Ухвала набрала законної сили 30.06.2021, може бути оскаржена у відповідності до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 12.07.2021.

Суддя Л.В. Омельченко