ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2021 р. Справа№ 910/6958/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Тищенко А.І.

Михальської Ю.Б.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційні скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021

у справі №910/6958/21 (суддя Демидов В.О.)

за позовом ОСОБА_1

до Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації

Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації

про спонукання виконати певні дії

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 у справі № 910/6958/21 позовну заяву повернуто позивачу на підставі ч.4 ст.174 ГПК України.

Ухвала вмотивована тим, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви в частині надання суду доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів, фотокопія листа не може бути прийнята судом в якості належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що позивач виконав вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки Державним підприємством "Центр судових сервісів" допоки не забезпечено належне функціонування підсистем "Електронний суд", "Електронний кабінет" на рівні формування справи, підтвердження вручення процесуальних документів, що унеможливлює виконання приписів ст.2 та ст.13 Господарського процесуального кодексу України. До початку повноцінного функціонування у Господарському суді міста Києва Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, позивач 26.05.2021 через електронну пошту суду та 27.05.2021 через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду з ідентичними апеляційними скаргами, в яких просить оскаржувану ухвалу скасувати та прийняти нове рішення про направлення справи для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Апеляційні скарги обґрунтовані неправильним застосуванням судом норм матеріального права та порушенням судом норм процесуального права.

Доводи апеляційних скарг зводяться до наступного:

- апелянт не погоджується з ухвалою суду першої інстанції та зазначає, що ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху отримав в електронній письмовій формі через систему «Електронний суд», що вказує на неправомірне зазначення судом про неможливість подання доказів та інших документів по справі до суду в електронній письмовій формі.

- апелянт зазначає, що 13.05.2021 на адресу Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків, сформована в системі «Електронний суд», але суд прийшов до висновку, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви в частині надання суду доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів, фотокопія листа не може бути прийнята судом в якості належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що позивач виконав вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, чим порушив права позивача.

- апелянт зазначає, що приймає участь у двох господарських справах, які перебувають на розгляді у Господарському суді м. Києва (справа № 910/12732/20 та справа № 910/5241/20), в яких він у повній мірі реалізував своє процесуальне право подавати документи та докази до суду у електронній письмовій формі та жодного разу суд не відмовив лише з тих підстав, що документ складено не в паперовому вигляді.

- апелянт зазначає, що суд першої інстанції позбавляє його права на доступ до правосуддя та всупереч правової позиції Верховного Суду заперечує щодо функціонування системи «Електронний суд».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2021 апеляційну скаргу позивача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Тищенко А.І., Михальська Ю.Б.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді доповідачу) Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2021 апеляційну скаргу позивача передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.05.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/6958/21. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 у справі №910/6958/21 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

09.06.2021 матеріали справи №910/6958/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 15.06.2021 у справі №910/6958/21 відкрито апеляційне провадження, прийнято до спільного розгляду апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 у справі №910/6958/21 та вирішено розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

У пункті 96 висновку № 6 від 24 листопада 2004 Консультативної ради європейських суддів (далі - КРЄС) «Про справедливий суд у розумні строки та роль судді в судових процесах з урахуванням альтернативних засобів вирішення спорів» передбачається, що суд повинен, крім випадків, чітко визначених законом, мати можливість вирішувати, яке саме, усне чи письмове, провадження застосовувати. При цьому у пунктах 104-105 цього висновку зазначено, що кожна окрема справа потребує «пропорційного» розгляду, тобто в такий спосіб, що дозволяє сторонам досягти справедливості ціною, спільномірною з проблемами, що розглядаються, й ціною позову, а також у такий спосіб, що дозволяє суду розглянути інші справи в розумні строки.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі Трофимчук проти України no.4241/03 від 28.10.2010).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційні скарги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 28.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява, сформована в системі «Електронний суд» ОСОБА_1 до Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про спонукання виконати певні дії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 позовну заяву позивача до Голосіївської районної в місті Києві державна адміністрація, відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про спонукання виконати певні дії - залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом подання до суду:

- доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів у відповідності до кількості аркушів, які подані заявником до позовної заяви з якою заявник звернувся до суду та зазначенням в описі вкладення у цінний лист номеру поштового відправлення та кількість аркушів по кожному найменуванню, які будуть направлені на адресу відповідача;

- відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- викласти належним чином прохальну частину позовної заяви (з урахуванням п. 6 та п 2) останньої.

13.05.2021 на адресу Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків, сформована в системі «Електронний суд».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 у справі № 910/6958/21 позовну заяву повернуто позивачу на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Вирішуючи питання про повернення позовної заяви, місцевий господарський суд дійшов висновку, що у даній справі позивачем не усунуті недоліки позовної заяви в частині надання суду доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів, фотокопія листа не може бути прийнята судом в якості належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що позивач виконав вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки Державним підприємством "Центр судових сервісів" допоки не забезпечено належне функціонування підсистем "Електронний суд", "Електронний кабінет" на рівні формування справи, підтвердження вручення процесуальних документів, що унеможливлює виконання приписів ст.2 та ст.13 Господарського процесуального кодексу України.

Судом першої інстанції зазначено, що відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить визнати протиправним та скасувати у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, недостовірний реєстраційний запис за №8014723 від 27.11.2007 року про припинення ЗАТ «Охорона-Комплекс» ().

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 про залишення позовної заяви без руху отримано позивачем 06.05.2021 через «Електронний суд», про що позивач зазначає у заяві про усунення недоліків.

Як вбачається з вищевказаної заяви, позивачем було усунено недоліки в частині надання:

- відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- відомостей про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Стосовно решти недоліків, то позивач з ними не погодився та не усунув щодо них недоліки.

Як зазначалось в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позивачем на підтвердження відправки копії позовної заяви відповідачам було надано фотокопію листа про відправлення на електронні адреси: ІНФОРМАЦІЯ_1 позовної заяви з додатками. Проте з вищевказаної фотокопії не вбачається чи направлялись відповідачам додатки до позовної заяви з тим змістом який був поданий до суду.

За приписами ст.6 Господарського процесуального кодексу України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться у електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неможливості розгляду справи судом в електронній формі з технічних причин більше п`яти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом, справа розглядається за матеріалами в паперовій формі, для чого матеріали справи невідкладно переводяться в паперову форму у порядку, встановленому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції, або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги.

Несанкціоноване втручання в роботу Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та в автоматизований розподіл справ між суддями тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Відповідно до п.17 розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

- подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (п.п. 17.1 п. 17);

- Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таке оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи опубліковано 01.12.2018 в газеті "Голос України" №229 (6984).

Разом з тим 01.03.2019 у періодичному виданні "Голос України" (№42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Так, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 01.12.2018).

Визначено, що після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), не набувають чинності.

Тобто, функціонування роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відтерміновано, а відповідно, до початку її функціонування подання процесуальних документів та інших документів, доказів здійснюється в паперовій формі, тоді як позовна заява ОСОБА_1 до Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про спонукання виконати певні дії та докази на підтвердження направлення відповідачам копії позовної заяви з додатками подані в електронній формі.

В свою чергу, Верховний Суд у складі КАС та КГС вирішував спірні питання покладення на позивача обов`язку у разі звернення з позовною заявою в електронній формі з обов`язковим її скріпленням власним електронним підписом учасника справи та поданням такого документу через електронний кабінет подати таку позовну заяву ще і в паперовій формі.

Судовими рішеннями КАС ВС і КГС ВС було визначено можливість і необхідність застосування підсистеми "Електронний суд" пілотними судами.

Разом з тим, суд зазначає, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених Кодексом.

Так, наказом Державної судової адміністрації України від 22.12.2018 №628, на який посилались касаційні суди, запроваджено тестову експлуатацію підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах), під час якої усі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 у відповідній редакції (далі - Положення №30).

Відповідно до п.2.3 рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16 передбачено, що ряд норм Положення №30, у тому числі і розділ XI (Підсистема "Електронний суд"), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

У подальшому, наказом Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 №247 запроваджено з 01.06.2020 тестову експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет" у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі - пілотні суди).

Пунктом 2 Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 №247 визначено пілотним судам у ході проведення дослідної експлуатації підсистем керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (із змінами), у частині функціонування підсистем.

Однак аудит стану впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) виявив суттєві недоліки, що є загальновідомою обставиною.

Відповідно до пп.15 ч.1 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України 26.11.2010 №30 у подальших редакціях, електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором.

Водночас, на даний час робота підсистеми "Електронний суд", "Електронний кабінет" з боку суду (судді) уможливлює лише отримання електронного документу (заяви по суті/з процесуальних питань), виготовлення паперового примірника (роздрукування) та надсилання виготовленого у АСДС "ДСС" процесуального документу на адресу ЄДРСР та офіційну електронну адресу учасника процесу (у разі якщо проведено його реєстрацію і авторизацію) без можливості встановлення/перевірки факту його надсилання та вручення учасникам справи.

За таких обставин Державним підприємством "Центр судових сервісів" допоки не забезпечено належне функціонування підсистем "Електронний суд", "Електронний кабінет" на рівні формування справи, підтвердження вручення процесуальних документів, що унеможливлює виконання приписів ст.2 та ст.13 Господарського процесуального кодексу України.

До початку повноцінного функціонування у Господарському суді міста Києва Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином, належним доказом відправлення копії відповідної заяви та доданих до неї документів є опис вкладень в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви в частині надання суду доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів, фотокопія листа не може бути прийнята судом в якості належних та допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що позивач виконав вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, а тому заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Крім того суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху звернув увагу позивача, що у прохальній частині позовної заяви, а саме у п. 6, позивач вказує про наявність: «Позивачу 2», проте у вступній частині позовної заяви жодних відомостей про позивача 2 не зазначено, з урахуванням чого суд запропонував позивачу викласти належним чином прохальну частину позовної заяви (з урахуванням п. 6 та п 2) останньої, оскільки у пункті 6 прохальної частини позовної заяви позивач просить: «Процесуальні документи прошу направляти Позивачу 1 та Позивачу 2 за поштовою адресою АДРЕСА_1 .»

Однак, колегія суддів вважає вказані висновки місцевого господарського суду передчасними з огляду на наступне.

Відповідно до положень пункту 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Позивачем не надано суду листа з описом вкладення про направлення на адресу місцезнаходження відповідачів копій позовної заяви та доданих до неї документів, як того вимагають положення ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Натомість, в позовній заяві позивачем зазначено, що на підтвердження відправки копії позовної заяви відповідачам електронним листом на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 надано фотокопію листа, де у верхньому куті зазначено ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а одержувачів ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Як вбачається з вищевказаної фотокопії листа позивачем надіслано на електронні пошти відповідачів копії позовних заяв від 28.04.2021.

До заяви про усунення недоліків позовної заяви позивачем було долучено фотокопію листа з повторним направленням позовної заяви зі всіма додатками, що підписані ЄЦП.

Даний лист з описом всіх додатків також направлено на електронну поштову адресу Господарського суд міста Києва ІНФОРМАЦІЯ_4.

Всі додатки з їх нумерацією відповідають переліку у змісті позовної заяви, всі додатки направлено файлами у звичайних форматах, а також продубльовано файлами, які засвідчено цифровим підписом позивача, позовна заява з додатками направлені на офіційні електронні адреси органів державної влади, що відповідає вимогам процесуального закону.

Оскільки позовна заява подана в електронній формі, відповідно і додатки до неї також надіслані в електронній формі, що унеможливлює їх направлення в паперовому вигляді звичайним поштовим відправленням через «Укрпошту».

Зазначивши в оскаржуваній ухвали про отримання від позивача його заяви про усунення недоліків, сформованої в системі «Електронний суд», місцевий господарський суд підтвердив функціонування цієї системи та можливість подання документів та/або доказів в електронній письмовій формі.

При цьому помилкове зазначення у прохальній частині позовної заяви про «позивача 2», не свідчить про наявність правових підстав для повернення позовної заяви.

З огляду на викладене, у місцевого господарського суду були відсутні підстави для повернення згідно частини 4 статті 174 ГПК України позивачу позовної заяви з підстави неподання доказів надіслання на адресу відповідачів всіх доданих до позовної заяви документів, а тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню.

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно зі ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Зважаючи на вищевикладені обставини справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційні скарги ОСОБА_1 з підстав, викладених у них, підлягають задоволенню, а оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про повернення позовної заяви у справі №910/6958/21 підлягає скасуванню з передачею справи на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 269, 270, 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, 280, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про повернення позовної заяви у справі №910/6958/21 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про повернення позовної заяви у справі №910/6958/21 скасувати.

3. Справу №910/6958/21 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді А.І. Тищенко

Ю.Б. Михальська