УХВАЛА

про допуск в електронний суд, відмову в клопотанні про участь в засіданні у приміщенні іншого суду, відмову в роз`ясненні ухвали суду, задоволення заяви про поновлення процесуального строку та перерву в судовому засіданні

м. Київ

13.07.2021Справа № 910/5480/21

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Антимонопольного комітету України (вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45, м. Київ 35, 03035)

про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Секретар судового засідання Степов`юк С. О.

За участі представників сторін:

Від позивача: Лоскот С. С., ордер серії ПТ № 106784 від 01.03.2021;

Від відповідача: Чернюшок М. І., самопредставництво, витяг ЄДРПОУ.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі за текстом - відповідач, АМК) про визнання недійсним рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що АМК 08.02.2021 неправомірно відмовив позивачу у розгляді справи за заявою позивача від 04.11.2020 про порушення, передбачені ст. 13 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції", ПП "НДБСЕ "Сантодор" законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді встановлення таких умов надання послуг, які неможливо було б установити за умов існування значної конкуренції на ринку, та поширення неправдивої інформації щодо умов надання послуг, що вводить в оману споживачів при здійснені послуги з дублювання ідентифікаційного номеру на транспортному засобі при наявності у споживача всіх передбачених чинним законодавством документів для надання вказаної послуги. Про прийняте рішення відповідач повідомив позивача у листі - повідомленні "Про результати розгляду заяви" від 08.02.2021 № 130-26.13/07-1941.

На думку позивача відповідне рішення АМК має бути визнане недійсним з підстав невідповідності висновків, викладених у рішенні АМК, обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, що призвело до прийняття АМК неправильного рішення.

12.04.2021 Господарський суд міста Києва ухвалою відкрив провадження у справі, розгляд справи ухвалив здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 18.05.2021.

06.05.2021 від відповідача надійшла заява про продовження строку на подання доказів та відзиву на позовну заяву.

12.05.2021 суд заяву відповідача про продовження строку на подання доказів та відзиву на позовну заяву задовольнив частково, продовжив відповідачу строк для подання доказів та відзиву на позов до 18.05.2021, про що постановив відповідну ухвалу, в якій навів мотиви та обґрунтування прийнятого процесуального рішення.

В судовому засіданні 18.05.2021 суд на місці ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 22.06.2021.

31.05.2021 від відповідача надійшло клопотання, в якому відповідач просив суд поновити строк на подання відзиву та доказів у справі.

14.06.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання АМКУ про поновлення (продовження) строку на подання доказів та відзиву на позовну заяву, про що постановив відповідну ухвалу, в якій навів мотиви та обґрунтування прийнятого процесуального рішення, зокрема щодо не вчинення відповідачем процесуальної дії про поновлення строку якої він клопоче.

25.05.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

В судовому засіданні 22.06.2021 суд на місці ухвалив поновити строк для подання відзиву від 25.05.2021 та долучив до матеріалів справи відзив відповідача у справі, оголосив перерву в підготовчому судовому засіданні на 13.07.2021, про що повідомив представників сторін під розписку.

22.06.2021 позивач звернувся до суду із заявою про надання повного тексту ухвали про поновлення строку відповідачу на надання відзиву.

24.06.2021 від позивача надійшла заява про вступ у справу як представника, в якій просив суд залучити представника Лоскот С. С. у справу в якості представника позивача та надати доступ до електронної справи № 910/5480/21 в підсистемі «Електронний суд».

30.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Господарського суду Полтавської області та заява про роз`яснення рішення (ухвали) суду від 22.06.2021 про поновлення (продовження строку) на подання доказів та відзиву на позовну заяву.

09.07.2021 від позивача надійшла заява про поновлення позивачу пропущеного процесуального строку на подання відповіді на відзив.

В судове засідання 13.07.2021 учасники справи прибули, позивач в засіданні підтримав подані ним через відділ канцелярії заяви та клопотання, відповідач надав усні пояснення щодо заявлених позивачем клопотань та заяв.

Щодо заяви позивача про вступ у справу як представника, в якій позивач просив суд надати доступ до електронної справи № 910/5480/21 в підсистемі «Електронний суд», то вказану заяву суд задовольнив. Також суд звернув увагу позивача на положення п. 17) ч. 1 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку, розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Дослідивши зміст клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Господарського суду Полтавської області, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне:

26.05.2021 набув чинності Закон України № 1416-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (надалі - Закон № 1416-ІХ).

Згідно частини 3 статті 197 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону №1416-ІХ учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Однак, відповідно до п. 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону № 1416-ІХ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України.

Наразі, Положення про ЄСІТС та/або положення, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС розробляються Державною судовою адміністрацією України спільно з Вищою радою правосуддя, а відтак, не введені в дію.

Отже, учасники справи мають можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду лише з використанням власних технічних засобів.

При цьому, випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у законі не визначені.

Відтак, необхідність проведення відповідного судового засідання у режимі відеоконференції визначається з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасниками справи, які з незалежних від них причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Призначення судових засідань у режимі відеоконференції повинно здійснюватися у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник справи не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. Постановлення ухвали про участь учасника судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 13.03.2019 у справі N 924/349/18 та від 13.03.2019 у справі N 908/2506/17.

Судом враховано обмежені технічні можливості Господарського суду міста Києва щодо забезпечення проведення судових засідань в режимі відеоконференції , оскільки на даний час в суді наявні лише дві зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України.

Натомість, в своїй ухвалі від 12.04.2021 суд повідомляв сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програми Easycon, втім клопотання про проведення судового засідання із використанням такої програми, оформленого у відповідності до наказу ДСА України від 23.04.2020 за № 196, до суду не надходило.

Відтак, суд втретє інформує сторін про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів з використанням програми Easycon.

Для цього Суд повторно роз`яснює сторонам в резолютивній частині даної ухвали порядок реєстрації, подання заяви та участі в судовому засіданні з використанням вищезазначеної програми та відмовляє у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Господарського суду Полтавської області.

Розглянувши заяву позивача про роз`яснення рішення (ухвали) Господарського суду міста Києва від 22.06.2021 у справі №910/5480/21, суд дійшов висновку про відмову в задоволені даної заяви, виходячи з наступного.

Вказана заява обґрунтована тим, що 14.06.2021 судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про поновлення (продовження строку) на подання доказів та відзиву на позовну заяву, про що постановлено відповідну ухвалу, а 22.06.2021 суд, на думку позивача, без законних на те підстав ухвалив ще одне рішення, яким поновив відповідачу строк на подання доказів та відзиву на позовну заяву.

З огляду на наведене, позивач звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення (ухвали) у справі № 910/5480/21.

Відповідно до частини першої статті 245 Господарського процесуального кодексу України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Виходячи із змісту наведеної норми роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Частиною другою статті 245 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають ті рішення, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України "Про виконавче провадження".

Такі висновки про застосування норм процесуального права викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 09.07.2018 у справі N 911/2050/16.

Оскільки в протокольній ухвалі (яка постановлена без виходу до нарадчої кімнати та занесена до протоколу судового засідання) від 22.06.2021 у справі N 910/5480/21 суд не постановляв рішень, які підлягають виконанню, і постановлення зазначеної ухвали не означає ухвалення рішення по суті спору, господарським судом, зазначена ухвала не належить до рішень право на роз`яснення яких передбачено статтею 245 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи, що ухвала Господарського суду від 22.06.2021 у справі N 910/5480/21 не може бути об`єктом роз`яснення у розумінні господарського процесуального закону, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про роз`яснення цієї ухвали слід відмовити.

Іншою підставою для відмови у задоволенні заяви позивача є те, що у поданій заяві фактично висловлена незгода сторони із прийнятою ухвалою суду від 22.06.2021 та мотивами її прийняття, тобто заява стосується правових підстав та мотивів прийняття ухвали суду, що не може бути предметом роз`яснення в розумінні ч. 1 ст. 245 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, у суду відсутні підстави для роз`яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 22.06.2021 у даній справі. Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного суду в складі Касаційного господарського суду від 20.05.2019 у справі N 910/17744/17.

Розглянувши заяву позивача про поновлення позивачу пропущеного процесуального строку на подання відповіді на відзив, суд дійшов висновку про задоволення даної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарський процесуальний кодекс України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Заява позивача про поновлення процесуального строку обґрунтована обставинами не отримання позивачем відзиву на позовну заяву та обставинами ознайомлення із змістом відзиву на позовну заяву лише 02.07.2021. На підтвердження відповідних обставин позивач надав відповідні докази.

Наведені позивачем обставини пропущення процесуального строку на подання відповіді на відзив суд визнає поважними та вбачає в даному випадку підстави для задоволення заяви про поновлення позивачу пропущеного процесуального строку та відповідно поновлює позивачу строк на подання відповіді на відзив.

Відповідно до положень ст. 216 Господарського процесуального кодексу України якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Якщо в судовому засіданні було оголошено перерву, провадження у справі після її закінчення продовжується зі стадії, на якій було оголошено перерву.

Суд, з огляду на вичерпання часу відведеного для судового засідання, а також для надання можливості відповідачу підготувати останню заяву по суті справи (заперечення на відповідь на відзив) на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України, вирішив оголосити перерву в даному судовому засіданні.

Керуючись статтями 119, 197, 216, 234, 235, 245 Господарського процесуального кодексу України, Перехідними положеннями Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про вступ у справу як представника Лоскот С. С. в підсистемі "Електронний суд" задовольнити.

2. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщені Господарського суду Полтавської області - відмовити.

2.1. Повідомити сторін у справі про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщеннях інших судів до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та або окремих її підсистем (модулів) відповідного призначення.

2.2. Суд повторно повідомляє сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програми Easycon.

2.3. Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання затверджений наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 N 196 "Про затвердження Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду".

2.3.1. Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою.

2.3.2. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, зразок якої наведено в додатку 2 до зазначеного Порядку, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи. За відсутності в матеріалах справи належних доказів підтвердження повноважень особи на представництво інтересів учасника справи, подати відповідні докази разом із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

2.3.3. Головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності у суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час). Про прийняте рішення головуючим суддею учасники справи інформуються засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними у заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості.

2.3.4. Учасник, що бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, зобов`язаний: зайти та авторизуватися в Системі за 10 хвилин до початку судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою Системи; очікувати запрошення Секретаря до участі в судовому засіданні. Підтвердження особи учасника відбувається шляхом його авторизації в Системі із застосуванням електронного підпису. Система не дає можливості участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції неавторизованим учасникам.

3. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення (ухвали) від 22.06.2021 Господарського суду міста Києва у справі № 910/5480/21 відмовити.

4. Заяву ОСОБА_1 про поновлення позивачу пропущеного процесуального строку на подання відповіді на відзив задовольнити, поновити позивачу строк на подання відповіді на відзив та залучити відповідь на відзив до матеріалів справи.

5. Оголосити перерву в судовому засіданні по суті справи до 12.08.21 о 10:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19 .

6. Повідомити учасників справи, що їх явка або їх уповноважених представників є обов`язковою, та про обов`язок учасників справи повідомляти суд про причини неявки. З урахуванням епідеміологічної ситуації в України, учасники справи можуть подати до Суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

7. Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх Електронним цифровим підписом.

8. Відповідно до частини 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складений 15.07.2021.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких