ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2021 р. Справа№ 925/1624/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Козир Т.П.

Кравчука Г.А.

розглянувши у письмовому провадженні

апеляційну скаргу Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради

на рішення Господарського суду Черкаської області

від 30.03.2021

у справі №925/1624/20 (суддя Довгань К.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ньюран"

до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради

про стягнення 124474,50 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ньюран" звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради про стягнення 124474,50 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що відповідач відмовляється здійснити розрахунок з позивачем за надані останнім послуги з проведення молодіжного спортивно-масового заходу «Забіг на 10 км до Дня міста 2020» у місті Черкаси» за договором від 24.09.2020 №51.

У відзиві на позов відповідач проти позову заперечував, просив у задоволенні позовної заяви відмовити, посилаючись на те, що Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради є бюджетною установою, яка має дотримуватися бюджетного законодавства України, а вищевказаний договір Управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області не зареєстрований. Відповідач зазначав, що здійснення платежів за рахунок бюджетних коштів без реєстрації бюджетних зобов`язань, за відсутності підтверджуючих документів та взяття зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом чи законом про Державний бюджет України згідно пунктів 20 і 23 частини 1 статті 116 Бюджетного Кодексу України визнається порушенням бюджетного законодавства. І тому, як вказував відповідач, через відсутність кошторисних призначень, Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради не мав підстав для визнання заборгованості за договором від 24.09.2020 № 51 на загальну суму 124474,50 грн.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 30.03.2021 у справі №925/1624/20 позовні вимоги задоволено. Стягнуто з Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Ньюран" 124474,50 грн. боргу та 2102 грн. витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду мотивоване встановленням обставин щодо невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором від 24.09.2020 №51 щодо оплати послуг.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням суду, Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради подало до Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 30.03.2021 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Підставою для скасування рішення суду скаржник зазначив неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, а також порушення судом норм матеріального права. В апеляційній скарзі скаржником викладено обставини, на яких ґрунтуються заперечення на позов, аналогічні тим, які викладено у відзиві на позовну заяву.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення, посилаючись на те, що мотиви та підстави, зазначені в ній щодо скасування рішення суду є безпідставними та необґрунтованими, а рішення суду ухвалено у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини десятої статті 270 ГПК України розгляд апеляційної скарги здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового акту, дійшов до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - зміні чи скасуванню, виходячи з наступного.

21 серпня 2020 р. відповідачем було оголошено тендер на Проведення молодіжного спортивно-масового заходу «Забіг на 10 км до Дня міста 2020» 19 вересня 2020 року у місті Черкаси.

За результатами проведеного тендеру переможцем конкурсу визначено позивача.

Після оголошення результатів конкурсу, 07.09.2020 позивачем на адресу відповідача були направлені підписані та завірені печаткою підприємства відповідні документи, в тому числі і договір, проект якого був викладений у п. 7 розділу 6 Тендерної документації.

Пунктом 2.2. Тендерної документації передбачено, що Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.

Предметом укладеного між сторонами договору від 24.09.2020 № 51 (далі - Договір) сторони визначили, що позивач (Виконавець) зобов`язується надати, а відповідач (Замовник) в порядку та на умовах, визначених Договором, зобов`язується оплатити Виконавцю послуги з проведення молодіжного спортивно-масового заходу «Забіг на 10 км до Дня міста 2020» у місті Черкаси за кодом ДК 021: 2015-92620000-3 «Послуги пов`язані зі спортом».

За умовами п.2.1 ціна Договору становила 124 474, 50 грн. без ПДВ.

Розділом 3 цього Договору сторонами був узгоджений порядок оплати Послуг.

Згідно пунктів 3.2. 3.4 вказаного Договору Замовник, після пред`явлення Виконавцем рахунку на оплату Послуг здійснює оплату за Послуги шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Виконавця протягом 15 (п`ятнадцяти) робочих днів з дати отримання акту.

До рахунку обов`язково додаються акти наданих Послуг за підписами уповноважених представників Замовника і Виконавця.

У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за надані Послуги здійснюється протягом 3 (трьох) банківських днів з дати отримання Замовником бюджетного призначення на фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок.

У пункті 4.2 Договору передбачено, що за результатами наданих Послуг, Виконавець складає, підписує сам і надає до підпису Замовнику 2 (два) примірники акту наданих Послуг. Останній, протягом 1 (одного) робочого дня перевіряє цей акт і в разі відсутності зауважень, підписує і повертає один примірник акту Виконавцю. Або надає Постачальнику аргументовану відмову у підписі.

За результатами наданих послуг сторонами був підписаний Акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) за №9 на суму 124474,50 грн.

За умовами п. 5.6.1 Договору, Виконавець має право своєчасно і в повному обсязі отримувати плату за надані послуги.

Відповідно до пункту 9.1. Договору передбачено те, що Договір вважається укладеним і набирає чинності з дати його підписання, і є датою початку його дії, а його умови застосовуються до відносин, що виникли з 19.09.2020 року і діє до 31 грудня 2020 року.

05.11.2020 позивачем відповідачу була направлена Претензія-вимога про сплату заборгованості в розмірі 124 474,50 грн за вказаним Договором.

У відповіді на зазначену претензію відповідач повідомив, що вищевказаний договір Управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області не зареєстрований.

Відповідно до вимог частини першої статті 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Отже, майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК України) з урахуванням особливостей, передбачених ГК України

Статтею 11 Цивільного кодексу України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (стаття 626 ЦК України).

Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За змістом статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 ст.181 ГК України визначено, що господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Зобов`язання у відповідності з ст. 193 Господарського кодексу України повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Зазначені норми узгоджуються з вимогами статті 629 ЦК України щодо обов`язковості договору для виконання сторонами.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За приписами ч. 1 ст.901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Частиною першою ст.903 ЦК України визначено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

За приписами Закону України «Про публічні закупівлі», договір про закупівлю - це господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Як встановлено вище, позивач став переможцем оголошеного відповідачем тендеру на проведення молодіжного спортивно-масового заходу у місті Черкаси.

Отже, як вірно зазначив суд першої інстанції, господарські зобов`язання між сторонами виникли на підставі укладеного договору від 24.09.2020 № 51.

Враховуючи те, що договір був підписаний відповідачем лише 24 вересня 2020 року, сторони передбачили, що умови цього договору застосовуються до відносин, які виникли з 19 вересня 2020 року, тобто на дату проведення заходу (надання послуги позивачем) з проведення молодіжного спортивно-масового заходу «Забіг на 10 км до Дня міста 2020» у місті Черкаси.

Факт належного виконання позивачем умов договору підтверджується Актом здачі-прийняття робіт (надання послуг) за № 9, підписаним повноважними особами, скріплений печатками сторін та без будь-яких зауважень (претензій) з боку відповідача.

Твердження відповідача щодо відсутності кошторисних призначень через те, що вищевказаний Договір не зареєстрований Управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області, колегія суддів вважає безпідставним виходячи з наступного.

Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу.

Згідно статті 2 Бюджетного кодексу України бюджетне асигнування це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження (пункт 6); бюджетне зобов`язання це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому (пункт 7); розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, довгострокових зобов`язань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету Пункт 47).

Стаття 22 Бюджетного кодексу України передбачає, що для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів.

Згідно статті 43 Бюджетного кодексу України при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

На підставі пункту 3 частини першої статті 46 Бюджетного кодексу України однією зі стадій виконання бюджету за видатками є взяття бюджетних зобов`язань.

Згідно статті 48 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів. Порядок здійснення реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів визначається Міністерством фінансів України.

Наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 №309, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.03.2012 за №419/20732, затверджено Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України (далі Порядок № 309).

Пунктом 1.4 Порядку №309 визначено, що реєстрація бюджетних зобов`язань в електронній формі - це процедура внесення даних про бюджетні зобов`язання і бюджетні фінансові зобов`язання розпорядників бюджетних коштів (одержувачів бюджетних коштів) до системи Казначейства засобами електронного документообігу з використанням електронного цифрового підпису відповідно до Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" і "Про електронний цифровий підпис".

Пунктом 2.2 Порядку №309 передбачено, що за умови взяття бюджетного зобов`язання, за яким застосовується процедура закупівлі товарів, робіт і послуг, розпорядник бюджетних коштів подає з урахуванням законодавства у сфері закупівель до органу Казначейства документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, протягом 7 робочих днів з дати оприлюднення звіту про результати проведення процедури закупівлі у разі наявності в обліку органу Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів) або протягом 7 робочих днів з дати взяття на облік органом Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів).

Згідно з п. 2.9 Порядку №309 органи Казначейства не реєструють зобов`язання у разі відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання.

Відповідно до частини другої статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі Закон №922-VIII) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів:

до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю;

вживає заходів з недопущення здійснення платежів з рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених абзацом другим цієї частини; відміни процедури закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі недійсними; на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Згідно пункту 2.8 Порядку №309 у разі змін умов бюджетних зобов`язань (додаткові договори, розірвання договору тощо) розпорядник бюджетних коштів повинен протягом 7 робочих днів з дати їх виникнення подати до органів Казначейства Реєстр та/або Реєстр фінансових зобов`язань і відповідні підтвердні документи щодо уточнення реквізитів та показників таких бюджетних зобов`язань.

Відповідно положень п.11 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

Судом встановлено, що замовником послуг за вказаним Договором є відповідач - Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради.

Доказів подання замовником (відповідачем) реєстрації бюджетного зобов`язання на підставі договору від 24.09.2020 № 51 (чи відмови у прийнятті реєстрації цього договору органом Казначейства) до суду не подано.

За змістом пункту 21 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства є порушення порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань, включаючи необґрунтовану відмову в реєстрації або несвоєчасну реєстрацію бюджетних зобов`язань.

Волночас, порушення відповідачем бюджетного законодавства щодо порядку та обліку бюджетних зобов`язань не може бути підставою для звільнення від виконання його зобов`язань за договором №51 від 24.09.2020 перед позивачем.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Ньюран" про стягнення 124474,50 грн є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського суду з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006), в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення відсутні.

Колегія суддів погоджується із здійсненим судом першої інстанції розподілом судових витрат.

Оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду, скарга задоволенню не підлягає.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покладаються судом на скаржника у відповідності до статті 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 240, 267-270, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Черкаської області від 30.03.2021 у справі №925/1624/20 залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на скаржника.

Матеріали справи №925/1624/20 повернути Господарському суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді Т.П. Козир

Г.А. Кравчук