УХВАЛА

м. Київ

12.07.2021Справа № 909/404/20

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Князькова В. В., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" Нафтогазовидобувне управління "Долинанафтогаз" про відвід судді від розгляду справи

за позовом Заступника керівника Калуської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Долинської міської ради
до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" Нафтогазовидобувне управління "Долиннафтогаз"
про стягнення 8 199 969,47 грн.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Калуської місцевої прокуратури звернувся до Господарського суду Івано-Франківської області в інтересах держави в особі Долинської міської ради до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" Нафтогазовидобувне управління "Долинанафтогаз" про стягнення 8 199 969,47 грн.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 20.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та зупинено провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у подібних правовідносинах у справі №912/2385/18.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 23.07.2020 поновлено провадження у справі, справу №909/404/20 направлено за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2020 справу прийнято до свого провадження суддею Босим В.П., призначено підготовче засідання на 21.09.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2020 ухвалено направити матеріали справи №909/404/20 до Господарського суду Івано-Франківської області, зупинити провадження у справі №909/404/20 до перегляду Західним апеляційним господарським судом ухвали Господарського суду Івано-Франківської області від 23.07.2020 у справі №909/404/20 повернення матеріалів справи до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 поновлено провадження у справі №909/404/20, підготовче засідання призначено на 11.01.2021.

Підготовче судове засідання 11.01.2021 відкладено на 08.02.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2021 призначено підготовче судове засідання в режимі відеоконференції на 12.02.2021.

04.02.2021 до Господарського суду міста Києва від представника Публічного акціонерного товариства "Укрнафта"Нафтогазовидобувне управління "Долиннафтогаз" надійшло клопотання про призначення земельно-технічної експертизи, в якому відповідач просить суд призначити у справі судову земельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

- яку фактичну площу (конфігурація, проміри) земельної ділянки з кадастровим №:01:030:0013 займають свердловини ПАТ "Укрнафта" №803, №715, №524, №260, №612, №113, №328, №309, №916, №812, №112, №905, №327, №283, №317, №307, №118, №911, №753, №278, №644, №206, №705, №237, №308, №104?

- яка фактична площа (конфігурація, проміри) земельної ділянки з кадастровим №:01:030:0013 необхідна для розміщення та обслуговування свердловин ПАТ "Укрнафта" №803, №715, №524, №260, №612, №113, №328, №309, №916, №812, №112, №905, №327, №283, №317, №307, №118, №911, №753, №278, №644, №206, №705, №237, №308, №104?

- яку фактичну площу (конфігурація, проміри) земельної ділянки з кадастровим №:01:030:0013 займають інші суб`єкти господарювання для розміщення та обслуговування власного майна?

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.02.2021 призначено у справі №909/404/20 судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Івано-Франківська обласна прокуратура звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.02.2021 у справі №909/404/20 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою від 20.04.2021 Північного апеляційного господарського суду апеляційні скарги Івано-Франківської обласної прокуратури та Долинської міської ради Івано-Франківської області задоволено; ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.02.2021 у справі №909/404/20 - скасовано; матеріали справи №909/404/20 повернуто до господарського суду першої інстанції.

Згідно протоколу від 08.06.2021 повторного автоматизового розподілу судової справи між суддями справу передно на розгляд судді Князькову В.В.

Ухвалою від 14.06.2021 призначено судове засідання у справі на 07.07.2021.

На адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява представника Долинської міської ради про участь у судовому засіданні 07.07.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Вказане клопотання було розглянуто та задоволено судом.

07.07.2021 судом оголошено перерву у підготовчому засіданні до 21.07.2021.

09.07.2021 представником відповідача було подано заяву про відвід судді Князькова В.В. від розгляду справи.

В обґрунтування вказаної заяви відповідач посилався на наявність сумнівів щодо неупередженості судді під час розгляду спору, оскільки у судовому засіданні суддя Князьков В.В. підвищував голос на представника відповідача та вчиняв перешкоди в реалізації права останнього на надання усних пояснень та висловленні правової позиції.

Розглянувши подану представником Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" заяву про відвід судді Князькова В. В. від розгляду справи №909/404/20, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для її задоволення, з урахуванням такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені положеннями ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Зі змісту ч.3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України полягає, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч.ч.7, 8, 11 Господарського процесуального кодексу України.

Проте, за висновками суду, обставини, які повідомлено представником Публічного акціонерного товариства "Укрнафта", не є підставою для відводу судді Князькова В.В. від розгляду справи № 909/404/20.

В контексті означеного суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що у ч.1 ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вказано, що суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Одночасно, ст.15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Частиною 3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Згідно ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст.9 Конституції України, статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії «Про закон «Про статус суддів» судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «Ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст.15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006р. №2006/23 від 19.05.2006р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п.2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Отже, при розгляді справ суддя керується саме нормами чинного господарського процесуального законодавства, засадами здійснення господарського судочинства та дотримується вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого розгляду спору.

Одночасно, господарський суд звертає увагу на те, що зі змісту ст.198 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні. Головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У судовому засіданні 07.07.2021 головуючим суддею Князьковим В.В. було поставлено на вирішення клопотання представника позивача про залишення позову прокурора без розгляду. Надано представнику заявника час на висловлення підстав відповідного клопотання з метою забезпечення рівності та змагальності учасників судового процесу й забезпечення можливості прокурора й позивача висловити свою позицію по суті заяви. Тобто, у відповідності до норми ст.198 Господарського процесуального кодексу України суддею було визначено порядок ведення засідання 07.07.2021 та порядок вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав.

Одночасно, слід звернути увагу, що частиною 3 ст.200 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил.

Відповідно до наведеного порядку клопотання позивача і було розглянуто судом, жодних проявів неповаги, чи допущення порушень прав учасників судового процесу судом не вчинялось.

З огляду на викладене, наведені у заяві Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" обставини, не свідчать про наявність підстав, передбачених ст.ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, для відводу судді Князькова В.В. від розгляду справи №909/404/20.

Враховуючи наведе вище, обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Князькова В.В. під час розгляду справи №909/404/20, судом не встановлено.

За таких обставин, виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку про безпідставність, необґрунтованість та юридичну неспроможність заявленого позивачем відводу, та необхідність передачі заяви Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" про відвід судді Князькова В.В. від розгляду справи №909/404/20 для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України

Керуючись ст.ст. 35-39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" про відвід судді Князькова В.В. від розгляду справи №909/404/20 передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

2. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст складено 12.07.2021.

Суддя В. В. Князьков