РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.07.2021Справа № 910/3442/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" (02055, м. Київ, вул. ІНФОРМАЦІЯ_3, )

про визнання недійсними рішень Установчих зборів та припинення її діяльності,

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Опришко О.В.

Від відповідача: Сколоздра В.Р.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" про визнання недійсними рішень Установчих зборів ОСББ та припинення його діяльності.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 11.03.2021 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

18.03.2021 до суду від позивача засобами поштового зв`язку надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/3442/21. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін; підготовче засідання призначено на 14.04.2021.

Через відділ діловодства суду 13.04.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву та надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що позивачем не було наведено жодного факту порушення його прав, передбачених п. 10 Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 року № 529, й не обґрунтовано, яким чином рішення Установчих зборів ОСББ спричиняють чи можуть спричинити в майбутньому порушення його прав чи перешкоджатимуть в майбутньому захисту таких прав у разі їх порушення. Відповідач зазначає, що статут ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3», прийнятий на установчих зборах 04.03.2018 року, відповідає формі і змісту Типового статуту та містить положення, які не суперечать вимогам законодавства, і є істотними для діяльності об`єднання. Докази визнання прийнятих на цих зборах рішень та статуту недійсними матеріали справи не містять. Також відповідач зазначає, що позивачем не підтверджено жодними доказами, що у протоколі Установчих зборів ОСББ, який був складений 04.03.2018 року, містяться недостовірні дані.

У засідання суду 14.04.2021 з`явився позивач, надав суду заяву про долучення документів до матеріалів справи, повідомив, що ним отримано відзив на позовну заяву та що він має намір подати заперечення на даний відзив, вирішення клопотання про відкладення розгляду справи поставив на розсуд суду.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 14.04.2021 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Суд на місці ухвалив задовольнити клопотання відповідача, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2021 відкладено підготовче засідання на 21.04.2021.

19.04.2021 від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

Крім того, 20.04.2021 від відповідача надійшло клопотання про залишення без розгляду заяви позивача про долучення документів до матеріалів справи та клопотання про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні 21.04.2021 представник відповідача підтримав клопотання про залишення без розгляду заяви позивача про долучення документів до матеріалів справи, просив його задовольнити.

Позивач заперечив проти задоволення даного клопотання.

Суд на місці ухвалив відмовити у задоволенні даного клопотання, оскільки дані документи вже залучено до матеріалів справи в минулому судовому засіданні, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

Представник відповідача підтримав клопотання про зупинення провадження у справі, просив його задовольнити.

Позивач заперечив проти задоволення даного клопотання.

Розгляд та вирішення клопотання відкладено на наступне судове засідання.

Суд на місці ухвалив залучити відповідь на відзив до матеріалів справи, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

У підготовчому засіданні 21.04.2021 оголошено перерву на 17.05.2021.

Позивач участь свого представника у засідання суду 17.05.2021 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

У підготовче засідання 17.05.2021 з`явився представник відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2021 відкладено підготовче засідання на 26.05.2021.

У судовому засіданні 26.05.2021 позивачем заявлено клопотання про подання додаткових документів, приєднання їх до матеріалів справи, також останнім подано клопотання про поновлення строку щодо подання документів та надано представнику відповідача примірник клопотання про долучення документів.

Представник відповідача заперечив проти задоволення клопотання щодо долучення до матеріалів справи, оскільки документи, які просить залучити позивач, не є належними доказами у даній справі.

Суд на місці ухвалив задовольнити клопотання про поновлення строку щодо подання документів та задовольнити клопотання про долучення доказів частково, в частині долучення повідомлення про проведення Установчих зборів 17.02.2018, оскільки решта документів, зокрема, копія рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2021, дублікат чека про сплату коштів у сумі 4 845,00 грн на користь відповідачів, світлини принт-скрину стосовно факту повідомлення громадянином ОСОБА_2 та світлини принт-скрину стосовно надсилання на адресу відповідача заяви на ознайомлення з протоколами не стосуються предмету спору у даній справі, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

Представник відповідача відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 підтримав клопотання про зупинення провадження у справі № 910/3442/21 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 916/964/19, просив його задовольнити.

Позивач заперечив проти задоволення даного клопотання.

Розглянувши у судовому засіданні 26.05.2021 клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" про зупинення провадження у справі № 910/3442/21 до розгляду Верховним Судом колегії суддів Касаційного господарського суду справи № 916/964/19, суд відмовив у його задоволенні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2021 у задоволенні клопотання ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_3" про зупинення провадження у справі № 910/3442/21 до розгляду Верховним Судом колегії суддів Касаційного господарського суду справи №916/964/19 відмовлено; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.06.2021.

У судовому засіданні 23.06.2021 відповідачем подано клопотання про застосування строків позовної давності.

У судовому засіданні 23.06.2021 судом на підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України оголошено перерву на 12.07.2021.

07.07.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано заяву-заперечення щодо застосування строку позовної давності.

У судовому засіданні 12.07.2021 позивачем подана заява-доповнення до заяви-заперечення від 07.07.2021 про застосування строку позовної давності.

У судовому засіданні 12.07.2021 представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення по суті спору та просив задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні 12.07.2021 проти позовних вимог заперечив.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 12.07.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оглянувши оригінали документів, копії яких долучено до матеріалів справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_2 .

Рішеннями Установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 від 04.03.2018 (протокол № 1) було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3", затверджено його статут та обрано органи управління.

Метою створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутом (пункт 1 розділу II статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3").

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач зазначив, що у зв`язку з численними порушеннями чинного законодавства, зокрема, Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Закону України "Про особливості здійснення права власності багатоквартирного будинку" щодо створення, реєстрації та подальшої діяльності відповідача, всі рішення, оформлені Протоколом № 1 Установчих зборів зазначеного ОСББ, підлягають визнанню недійсними, а відповідач, як юридична особа, повинна бути припинена в примусовому порядку за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення.

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (у редакції, що діяла на час проведення зборів) об`єднання може бути створене в будинку будь-якої форми власності з числа тих, хто приватизував або придбав квартиру, а також власника будинку або його уповноваженої особи, власників жилих приміщень, а також власників нежилих приміщень.

Для створення об`єднання скликаються установчі збори.

Скликання установчих зборів здійснюється власником будинку або ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється власником будинку або ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному власнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх власників або їх уповноважених осіб.

У голосуванні беруть участь власники (їх уповноважені особи), які присутні на установчих зборах.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Установчі збори правомочні, якщо на них присутні більше п`ятдесяти відсотків власників.

У разі відсутності кворуму ініціатор призначає нову дату, місце і час проведення установчих зборів. Новопризначені установчі збори можуть бути скликані не раніш як через 14 діб з дня зборів, що не відбулися.

Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут.

Оформлення і реєстрація всіх документів, що засвідчують створення об`єднання, здійснюються безоплатно у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Об`єднання вважається створеним з моменту видачі свідоцтва про державну реєстрацію.

Зазначена норма права імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення співвласників: форма повідомлення обов`язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Господарському суду надано копії підтверджень отримання протягом листопада-2017 року - січня 2018 року повідомлення власникам квартир в будинку АДРЕСА_3 під підпис про проведення 17.02.2018 року установчих зборів ОСББ. Судом встановлено, що деякі повідомлення отримано власниками не особисто (наприклад, по квартирі 140 отримано ОСОБА_3 , яка є мамою власника, без довіреності; по квартирі АДРЕСА_4 за п`ятьох власників отримано повідомлення однією особою тощо), проте дана обставина не спростовує отримання власниками квартир зазначених повідомлень, оскільки до матеріалів справи також надано реєстри відправлень ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_5 , 6 секції) від 02.02.2018, поштові чеки від 31.01.2018, 01.02.2018 та від 02.02.2018 та списки згрупованих поштових відправлень за зазначені дати.

При цьому, відповідно до наданого позивачем оголошення, яке додавалося до підтвердження отримання повідомлення, запропоновано було наступний Порядок денний зборів:

1. Створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та затвердження його назви.

2. Затвердження статуту об`єднання.

3. Вибори правління об`єднання.

4. Вибори ревізійної комісії об`єднання.

5. Надання повноважень представнику установчих зборів щодо державної реєстрації об`єднання.

З наданих суду відповідачем пояснень випливає, що 17.02.2018 було проведено Установчі збори щодо створення юридичної особи - ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_3". Рішення за результатами Установчих зборів та письмового опитування були оформлені протоколом №1 від 4 березня 2018.

При цьому ані в самому протоколі № 1, ані в документах під назвою «Голосування на зборах щодо питання порядку денного» не міститься дата проведення таких Установчих зборів.

Також, згідно з наявним у справі протоколом №1 Установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" від 04.03.2018, порядок денний зборів після обрання головуючого зборів був наступний:

1.Створити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" в будинку по АДРЕСА_3 .

2. Затвердити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» та кошторис на 2018 рік в сумі 290 850,00 грн та резервним фондом 14 442,50 грн в місяць. Доручити реєстрацію статуту ОСОБА_4 .

3. Обрати органи управління ОСББ. Правління обрати в складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 . Ревізійну комісію в складі: ОСОБА_44, ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .

4. Обрати особу для реєстрації ОСББ - ОСОБА_45.

Отже, господарським судом встановлено, що до порядку денного Установчих зборів добавлено нове питання - затвердження кошторису ОСББ, про яке заздалегідь не попереджалися власники квартир.

За результатами вищезазначених установчих зборів були прийняті рішення щодо всіх питань порядку денного.

Чинним законодавством, що зазначено в Розділі II Позовної заяви, визначені такі поняття, як «Установчі збори» і «Загальні збори». Згідно з ст. 6 Закону України «Про ОСББ» Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут. Таким чином, інші питання навіть не повинні бути включені у порядок денний.

Разом з тим, судом встановлено, що п. 3 до Порядку денного установчих зборів відповідно Протоколу № 1 від 04.03.2018 року включено питання про вибори правління ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3», вибори ревізійної комісії ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3», прийняття рішення про затвердження кошторису.

Ці питання не відносяться до компетенції Установчих зборів об`єднання, оскільки ці збори проводяться співвласниками квартир та нежитлових приміщень будинків із різним статусом (спочатку ці особи діють як власники на підставі волевиявлення (в Установчих зборах), а потім як учасники на підставі Статуту об`єднання (у Загальних зборах).

Таким чином, судом встановлено, що на Установчих зборах рішення про обрання правління відповідача, вибори ревізійної комісії відповідача, та прийняття рішення про затвердження кошторису, що також належить до компетенції Загальних зборів відповідно до ст. 10 Закону України «Про ОСББ», та п. 3 Розділу III Статуту відповідача, було здійснено з порушенням чинного законодавства, оскільки такі рішення приймаються виключно Загальними зборами ОСББ після його державної реєстрації як юридичної особи, чим був порушений визначений чинним законодавством порядок створення відповідача.

Позивач у позовній заяві зазначає, що при обранні Головуючого Установчих зборів підрахунок голосів був проведений не пропорційно кількості загальної площі у відсотковому відношенні, а абсолютною кількістю осіб - порушення вимог ст. 6 Закону України «Про ОСББ».

Зокрема, відповідно до статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» в редакції, яка діяла на момент проведення Установчих зборів, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

У згаданому протоколі № 1 від 04.03.2018 зазначається, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку - АДРЕСА_6 , тоді як у документі під назвою «Голосування на зборах щодо питання порядку денного «Створити ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3» міститься перелік співвласників квартир будинку АДРЕСА_3 у кількості 950 осіб. У документі під назвою «Голосування на зборах щодо питання порядку денного «Затвердити Статут ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3» міститься перелік співвласників квартир і помешкань у кількості 947 осіб. У документі під назвою «Голосування на зборах щодо питання порядку денного Обрання Правління та Ревізійної комісії ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3» міститься перелік співвласників квартир і помешкань у кількості 950 осіб.

При цьому, відповідно до Протоколу № 1 від 04.03.2018, в Установчих зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 87 осіб, у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 383 осіб всіх власників квартир багатоквартирного будинку, а всього - 470 осіб, що становить 49,47% від загальної кількості співвласників, зазначених у переліку (від 950 осіб).

Як зазначалось вище, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Згідно з протоколом № 1 від 04.03.2018, у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 98 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 6513,09 кв.м. У письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 383 особи, яким належить квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 23820,29 кв.м.

Відповідно до ч. 8 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрало встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів «за» або «проти», проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів «за» не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.

Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти «за», «проти» або «утримався». Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання «так», «ні» або «утримався», особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Відповідно до Протоколу № 1 вбачається, що в Розділі І вказано, що у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 87 осіб, у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 383 осіб.

Однак, у зазначеному Протоколі в п. 2 Розділі III при голосуванні щодо створення відповідача проголосувало «за» - 466 співвласників; «проти» - 4 співвласники; «утримались» - 2 співвласників. Тобто загальна кількість співвласників 472 особи.

Також інша кількість проголосованих співвласників зафіксована в п. 3 даного Протоколу щодо голосування за затвердження Статуту відповідача: проголосувало «ЗА» - 467 співвласників; «проти» - 10 співвласники; «утримались» - 4 співвласників. Тобто, загальна кількість співвласників 481 особи. Така сама кількість встановлена і в п. 4 даного Протоколу, а саме: «за» - 464 співвласники; «проти» - 5 співвласників; «утримались» - 8 співвласників, загальна кількість співвласників склала вже 477 особи.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що у списках, які долучені до Протоколу № 1 Установчих зборів, відсутня дата, що не дає можливості встановити, коли саме вказані в списках власники квартир (нежитлових приміщень) брали участь у голосуванні.

У відповідності до протоколу № 1 від 04.03.2018, з питання порядку денного «Створити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» в будинку по АДРЕСА_3 підсумки голосування: «за» - 403 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 29905, 48 кв.м., «проти» - 4 співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 330,2 кв.м., «утримався» - 2 співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 112,57 кв.м.

Дослідивши наявні в матеріалах справи листки письмового опитування співвласників, які проголосували «за», із зазначеного питання, судом встановлено, що власником квартири АДРЕСА_7 (площа 97,8 кв.м.) є ОСОБА_23 , однак в списках зазначено, що голосував громадянин ОСОБА_24 , про що не долучено належним чином завірену копію документу, яким уповноважено на здійснення дій щодо участі в опитуванні від імені власника квартири; власником квартири АДРЕСА_8 (площа 99,3 кв.м., має чотирьох власників) є ОСОБА_25 , однак листок письмового опитування підписано дочкою за маму та не долучено належним чином завірену копію документу, яким уповноважено на здійснення дій щодо участі в опитуванні від імені власника квартири; власником квартири АДРЕСА_8 є ОСОБА_26 , однак листок письмового опитування підписано дочкою за батька; власником квартири АДРЕСА_9 (площа 53 кв.) є ОСОБА_27 , однак листок письмового опитування підписано ОСОБА_28 (сином); власником квартири АДРЕСА_10 (площа 36,5 кв.м.) є ОСОБА_29 , однак листок письмового опитування підписала ОСОБА_30 ; власником квартири АДРЕСА_11 (площа 54, 8 кв.м.) є ОСОБА_31 , однак листок письмового опитування підписала ОСОБА_32 ; власником квартири АДРЕСА_12 (площа 94,6 кв.м.) є ОСОБА_33 , однак листок письмового опитування підписала ОСОБА_34 ; власником квартири АДРЕСА_13 (площа 36,2 кв.м.) є ОСОБА_35 , однак листок письмового опитування підписав ОСОБА_36 та до цих листів опитування не долучено належним чином завірену копію документу, яким уповноважено на здійснення дій щодо участі в опитуванні від імені власника квартири; в листі опитування власника квартири АДРЕСА_14 (площа 108, 9 кв.м.) ОСОБА_37 документом, що надає повноваження на голосуванні від імені власника, вказано свідоцтво про народження, тобто не вказано, хто голосував; власником квартири АДРЕСА_15 (площа 51,5 кв.м.) є ОСОБА_38 , однак в листі опитування зазначена ОСОБА_39 та не долучено належним чином завірену копію документу, яким уповноважено на здійснення дій щодо участі в опитуванні від імені власника квартири.

Отже, необґрунтовано зараховано до голосів «за» голоси пропорційно площі квартир та/або нежитлових приміщень у розмірі 582,95 кв.м. (0,996% від загальної площі).

Також з документу під назвою «Голосування на зборах щодо питання порядку денного «Створити ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_3» вбачається, що за трьох власників квартири АДРЕСА_16 (площа 98 кв.м.) підпис поставила одна особа, за чотирьох власників квартири АДРЕСА_17 (площа 99,2 кв.м.) також поставила підпис одна особа, за чотирьох власників квартири 105 (площа 99,4 кв.м.) проголосувала одна особа, за двох власників квартири 198 (площа 87,4 кв.м.) проголосувала одна особа. Отже, також безпідставно зараховано до голосів «за» голоси пропорційно площі квартир та/або нежитлових приміщень у розмірі 257,98 кв.м. (0,44% від загальної площі квартир).

Також, судом встановлено, що громадяни ОСОБА_40 (квартира 328 площею 94,5 кв.м.), ОСОБА_41 (квартира 323 площею 94,5 кв.м.) та ОСОБА_42 (квартира 375 площею 55,8 кв.м.) проголосували двічі - на установчих зборах і в відповідних листках письмового опитування співвласників. Тих, хто повторно проголосував, загальна площа становить 244,8 кв.м.(0,42% від загальної площі).

Таким чином, всього необґрунтовано зараховано до голосів «за» голоси пропорційно площі квартир та/або нежитлових приміщень у розмірі 1085,73 кв.м. (1,856% від загальної площі).

Враховуючи, що «за» створення ОСББ відповідно до протоколу № 1 від 04.03.2018 проголосували особи, які є власниками 29905,48 кв.м. (що становить 51,108% від загальної площі), то навіть якщо не вилучати повторні голоси (0,42% від загальної площі), про які зазначено вище, але при цьому не враховувати голоси осіб, які не підтвердили свої повноваження на голосування, то «за» створення ОСББ проголосували особи, які є власниками 49,67% площі у зазначеному будинку.

За таких обставин, для прийняття рішення щодо створення ОСББ, зазначеного у протоколі № 1 від 04.03.2018, була відсутня необхідна кількість голосів (50 % від загальної кількості усіх співвласників будинку, з урахуванням голосування на установчих зборах), а тому рішення з цього питання не є прийнятим.

Відтак, під час створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку " АДРЕСА_3 " мало місце порушення вимог статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та частини 8 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", чим також порушені права та законні інтереси позивача, як власника квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , зокрема, на участь в управлінні власним майном.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені судом порушення відповідачем вимог закону під час проведення установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_18 , суд дійшов висновку про те, що вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними рішень Установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3", яке оформлене протоколом № 1 від 04.03.2018 року, є обґрунтованими та підлягає задоволенню.

Враховуючи те, що відповідача, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" було створено з порушенням вимог ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (порушено процедуру прийняття рішення про створення об`єднання), позовні вимоги про визнання недійсними рішень про затвердження статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 та кошторису на 2018 рік в сумі 290850,00 грн та резервним фондом 14442,50 грн в місяць, рішення щодо обрання правління та рішення щодо обрання ревізійної комісії, також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Встановлені судом порушення при створенні відповідача є такими, що не можуть бути усунуті, а тому діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" має бути припинена шляхом його ліквідації через допущені при його створенні порушення вимог чинного законодавства.

Частиною 14 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", передбачено, що державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців" дія цього Закону поширюється на державну реєстрацію всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, а також фізичних осіб - підприємців. Законом можуть бути встановлені особливості державної реєстрації об`єднань громадян (у тому числі професійних спілок), благодійних організацій, політичних партій, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, асоціацій органів місцевого самоврядування, банків, торгово-промислових палат, фінансових установ (у тому числі кредитних спілок), бірж, а також інших установ та організацій.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Господарського кодексу України установчими документами суб`єкта господарювання є рішення про його утворення або засновницький договір, а у випадках, передбачених законом, статут (положення) суб`єкта господарювання.

Спір про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки). Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, навіть якщо виник у зв`язку з протиправним внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців суб`єктом владних повноважень запису про припинення юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах. При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору. Вважаючи за необхідне заповнити цю прогалину закону, Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 12 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) в редакції, чинній на час звернення з позовом до суду, господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов`язаними зі створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів. Зазначені приписи кореспондуються з положеннями пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України у чинній редакції. Отже, оскільки спірні правовідносини є найбільш наближеними до правовідносин, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що наведений спір має вирішуватися судами за правилами ГПК України.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (державна реєстрація) - це офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється лише шляхом реорганізації або ліквідації.

Статтею 110 ЦК України встановлено, що юридична особа ліквідується:

1) за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв`язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами;

2) за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади;

3) за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи в інших випадках, встановлених законом, - за позовом відповідного органу державної влади.

Загальний порядок ліквідації юридичної особи визначений у ст. 111 ЦК України.

Процедура ліквідації юридичної особи передбачає низку обов`язкових дій - погашення існуючої кредиторської заборгованості, відчуження активів, звільнення працівників, передання документів до архіву тощо. Лише після вчинення цих дій і подання державному реєстратору відповідних документів в реєстр вноситься запис про припинення юридичної особи, а не запис про скасування її державної реєстрації.

Отже, ліквідація юридичної особи - це встановлена законом процедура, результатом якої є припинення діяльності юридичної особи.

Як юридична особа ОСББ може припинити діяльність в порядку, передбаченому законом, зокрема, шляхом ліквідації.

Скасування державної реєстрації ОСББ (реєстраційного запису) за рішенням суду не є ліквідацією юридичної особи, яка відбувається в порядку, передбаченому п. 2 ч. 1 ст. 110 ЦК України і не призводить до припинення ОСББ з огляду на вимоги ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», якою визначається порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій.

Отже, скасування державної реєстрації створеної юридичної особи (ОСББ), яка існує тривалий час і за період свого існування набула відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів співвласника ОСББ, який звертається з таким позовом, а свідчить про втручання суду в діяльність ОСББ та порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

У випадку звернення особи з позовною вимогою про скасування державної реєстрації ОСББ (реєстраційного запису), провадження у справі за такими вимогами необхідно закривати за відсутності юридичного спору, а не вирішувати питання про задоволення чи відмову у задоволенні цих вимог, що було здійснено Великою Палатою Верховного Суду у справах № 916/782/17, № 904/2796/17.

Належним способом захисту у цьому разі є позов про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути (п. 2 ч. 1 ст. 110 ЦК України).

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.01.2021 по справі № 916/964/19.

У п. 23 Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 (заява №63566/00) «Проніна проти України» зазначено, що п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Стосовно клопотання відповідача про застосування строку позовної давності, суд відзначає наступне.

Строк, протягом якого особа може звернутись до суду за захистом свого порушеного права, встановлюється ЦК України.

Частина перша статті 223 ГК України передбачає, що при реалізації в судовому порядку відповідальності за правопорушення в сфері господарювання застосовуються загальний та скорочені строки позовної давності, передбачені ЦК України, якщо інші строки не встановлені ГК України.

Поняття позовної давності міститься в ст. 256 ЦК України, відповідно до якої позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ч. 1 та п. 8 ч. 2 ст. 258 ЦК України, Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку предметом спору є оскарження рішень Установчих, а не Загальних зборів відповідача

Разом із тим, виходячи з обставин справи, слід дійти висновку, що про порушення прав позивача, які підлягають захисту судом, позивачеві стало відомо 04.11.2020, коли останній отримав рішення Дарницького районного суду м. Києва. Доказів того, що позивачу було відомо про порушення порядку створення ОСББ раніше, ніж 04.11.2020, відповідачем суду не надано. Відтак, слід дійти висновку, що позивачем не пропущений встановлений законом однорічний строк позовної давності, у зв`язку із чим прохання відповідача щодо застосування до вимог позивача строк позовної даності, яке викладене ним у відзиві на позовну заяву, залишається судом без задоволення.

З урахуванням наведеного, підстави для застосування позовної давності щодо позовних вимог позивача відсутні.

Інші доводи учасників справи № 910/3442/21 судом не досліджуються, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

За таких обставин позовні вимоги ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" підлягають задоволенню в повному обсязі.

За змістом ч.1 ст.14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За змістом статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами як письмові, речові та електронні докази.

У відповідності до ч.3 ст.13, ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс-Матеос проти Іспанії" від 23 червня 1993).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993 Європейського суду з прав людини у справі "Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів").

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі "Надточій проти України" суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Приписами ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст.78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановлених обставин, відповідно до ст.86 ГПК України, суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_43 .

У п. 58 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 "Справа "Серявін та інші проти України"" (Заява № 4909/04) зазначено, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Окрім того, господарський суд, при вирішення даного спору враховує висновки, наведені Європейським судом з прав людини у справі "Проніна проти України", яким було вказано, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судовий збір за розгляд справи відповідно до ст. 129 ГПК України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129-130, 237-238 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними всі рішення Установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» (02055, м. Київ, вул. ІНФОРМАЦІЯ_3, ) відповідно до протоколу №1 Установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку від 04.03.2018, зокрема: 1) рішення створити Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» в будинку по АДРЕСА_19 - п. 1 розділу ІІІ протоколу №1 Установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку від 04.03.2018; 2) рішення затвердити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ІНФОРМАЦІЯ_3» та кошторис на 2018 рік в сумі 290850,00 грн та резервним фондом 14442,50 грн в місяць - п. 2 Розділу III протоколу № 1 Установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку від 04.03.2018; 3) рішення щодо обрання правління в складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , рішення щодо обрання ревізійної комісії у складі: ОСОБА_44 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 - п. З Розділу III протоколу № 1 Установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку від 04.03.2018, як такі, що прийняті з порушенням норм чинного законодавства.

3. Припинити діяльність юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" (02055, м. Київ, вул. ІНФОРМАЦІЯ_3, ) в примусовому порядку шляхом її ліквідації через допущені при її створенні порушення вимог чинного законодавства.

4. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_3" (02055, м. Київ, вул. ІНФОРМАЦІЯ_3, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн 00 коп.

5. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено 15.07.2021

Суддя І.О. Андреїшина