УХВАЛА

м. Київ

16.07.2021Справа № 910/11148/21

Суддя Господарського суду міста Києва Ярмак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1

до Обєднання співласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Богатирський"

про визнання недійсним рішення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Богатирський" про:

- визнання недійсними чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Богатирський" від 08.09.2018,

- скасування рішення (постанови), прийнятого на чергових загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс "Богатирський" від 08.09.2018, яке оформлене у вигляді протоколу №4.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити у т.ч. виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

У позовній заяві позивач вказує, що вона проживає у квартирі АДРЕСА_1 і представляє власні інтереси у спорі з ОСББ "Житловий комплекс "Богатирський", однак позивачем на підтвердження того, що вона є співвласником майна у будинку, в якому створено ОСББ "Житловий комплекс "Богатирський" та обставин, якими вона обгрунтовує право на оскарження рішення ОСББ, не надано жодних доказів.

Також за приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2270,00 грн.) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 270 грн. 00 коп.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (визнання недійсними чергових зборів ОСББ та скасування рішень ОСББ), за розгляд яких належить сплатити судовий збір у розмірі 4540,00 грн.

Однак, позивачем не додано до позову докази оплати судового збору у визначеному порядку та розмірі, натомість на першому аркуші позовної заяви зазначено примітку "позивач звільняється від сплати судового збору згідно ч. 3 статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів".

Згідно з статтею 8 Закону України "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, проте лише за вичерпних умов, зазначених вище. При цьому, приписами цієї статті визначено суб`єктів щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Однак, позивач не довела її приналежність до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія ст. 8 Закону України "Про судовий збір" щодо звільнення від сплати судового збору.

Посилання позивача у позовній заяві на положення ч. 3 статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів", як підставу звільнення позивача від сплати судового збору є необгрунтованим з огляд на те, що на спірні правовідносини вказані норми не пошируються.

Таким чином, позивачем не надано доказів сплати судового збору та не доведено підстав звільнення від цієї оплати, як позивача у господарській справі.

Згідно з приписами п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, розрахунковий документ - (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" і підтверджує факт надання послуги відділенням зв`язку.

Згідно з п.п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, позивач як належний доказ надіслання відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів має подати розрахунковий документ (касовий чек, поштову квитанцію), який підтверджує факт прийняття для пересилання поштового відділенням зв`язку разом з описом вкладення кореспонденції у цінний лист, який підтверджує зміст поштового відправлення.

Суд встановив, що позивачем на підтвердження відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів не надано жодних доказів, при цьому до позову додано примірник позовної заяви з додатками для відповідача.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 123, 162, 164, 174, 233 Господарського процесуального кодексу України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір", суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви про усунення недоліків позовної заяви, до якої додати докази на підтвердження статусу у позивача - власника майна у житловому будинку АДРЕСА_1 , докази сплати судового збору у розмірі 4540,00 грн.; докази надсилання відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів (касовий чек/поштова квитанція/накладна та опис вкладення у цінний лист з повним переліком доданих документів);

- докази надсилання на адресу відповідача заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданими документами.

3. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви: 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата підписання ухвали 16.07.2021

Суддя О.М.Ярмак