СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

16.07.2021 Справа № 917/669/20

Колегія суддів у складі:

головуючий суддя Россолов В.В., суддя Ільїн О.В., суддя Хачатрян В.С.

за участю секретаря судового засідання Беккер Т.М.,

за участю представників:

1-ого відповідача - Юхимович С.А., ордер серія ПТ №176723 від 08 листопада 2020 року, посвідчення № 1145 від 22 березня 2018 року,

2-ого відповідача - Юхимович В.Ф., ордер серія ПТ №166927 від 08 листопада 2020 року, посвідчення № 1146 від 22 березня 2018 року,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду матеріали заяви Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича про роз`яснення ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20,

за позовною заявою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Дружба-Нова" (вул. Комарова, 59, смт. Варва, Чернігівська область, 17600 )

до 1.Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , юридична адреса: АДРЕСА_1 );

2.Фізичної особи-підприємця Ольшницького Олександра Анатолійовича (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 );

про визнання недійсним договору,-

ВСТАНОВИЛА:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Дружба-Нова" звернулося до Господарського суду Полтавської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича та Фізичної особи-підприємця Ольшницького Олександра Анатолійовича про визнання недійсним договору про надання послуг №12 від 06 липня 2019 року.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 17 вересня 2020 року у справі №917/669/20 відмовлено в задоволенні позову.

Позивач з відповідним рішенням суду не погодився, звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати, прийняти нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про узгодження проведення судової технічної експертизи документів у строк понад 90 календарних днів задоволено та погоджено проведення призначеної у справі №917/669/20 судової технічної експертизи документів у строк понад 90 календарних днів; надано дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих документах; для проведення експертизи постановлено направити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України матеріали справи № 917/669/20; зобов`язано експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу Східного апеляційного господарського суду разом із матеріалами справи; запропоновано судовому експерту реалізувати, надане йому статтею 13 Закону України "Про судову експертизу" право, щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; провадження у справі №917/669/20 зупинено.

14 червня 2021 року від Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича надійшла заява про роз`яснення ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 (вх.№6874).

На запит Східного апеляційного господарського суду матеріали справи №917/669/20 надійшли на адресу суду 05 липня 2021 року та передані судді -доповідачу 06 липня 2021 року.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06 липня 2021 року поновлено провадження у справі №917/669/20; розгляд заяви Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича про роз`яснення ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 призначено на 16 липня 2021 року о 10:00 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду, за адресою: 61058, м. Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, зал засідань № 132.

У судове засідання, яке відбулось 16 липня 2021 року, з`явились представники відповідачів.

Розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича про роз`яснення ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 колегія суддів зазначає таке.

Звертаючись з заявою фізична особа-підприємець Міндабаєв Олександр Кенжебекович вказує, що при постановленні ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 колегією суддів не враховано наявність заперечень відповідачів з приводу можливості вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих документах, зазначених в мотивувальній частині клопотань сторін від 20 травня 2021 року.

У зв`язку з чим просить роз`яснити колегію суддів (дослівно):

1)"з чого виходив суд апеляційної інстанції зазначаючи про відсутність заперечень "з приводу можливості вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваних та порівняльних) документах" за наявності заперечень відповідачів проти пошкодження та/або знищення наданих документів?

2)з урахуванням суперечностей між судовим рішенням та волевиявленням відповідачів у цій справі щодо можливості пошкодження наданих документів, роз`яснити у який спосіб ухвала Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року може бути виконана експертами КНІСЕ?".

Поряд з цим колегія суддів зазначає, що за приписами статті 245 Господарського процесуального кодексу України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності, суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Виходячи із змісту статті 245 Господарського процесуального кодексу України роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

З резолютивної частини заяви вбачається, що у першому питанні поданої заяви заявник просить роз`яснити мотиви прийняття рішення, а по другому -роз`яснити спосіб виконання ухвали, за умови існування незгоди сторони щодо її прийняття судом та її фактичного виконання.

Отже, вимоги поданої заяви полягають не у наданні роз`яснення змісту прийнятої судом ухвали, а у:

1)визначенні Східним апеляційним господарським судом мотивів прийняття судового рішення;

2)наданні Східним апеляційним господарським судом пояснень на аргументи сторони щодо його незгоди з процесуальним рішенням суду (можливості та порядку його виконання).

Колегія суддів наголошує, що положення статті 245 Господарського процесуального кодексу України не передбачають можливості надання судом роз`яснення мотивів прийняття судового рішення, роз`яснення його правових наслідків, а також надання пояснень на доводи сторони щодо неправомірності прийняття судом рішення та порядку його виконання.

Згідно з поданою заявою фізична особа-підприємець Міндабаєв Олександр Кенжебекович не ставить питання про роз`яснення (тлумачення) незрозумілого тексту ухвали. Питання, з якими звернувся заявник стосуються не виправлення недоліків судового акту, а роз`яснення мотивів та правових наслідків прийнятої ухвали, що суперечить положенню статті 245 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів вважає, що ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 є гранично повною та чіткою, має вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини і викладена у послідовності, що визначена статтею 282 Господарського процесуального кодексу України, а тому розуміння її змісту не викликає жодних труднощів та не потребує зайвої деталізації.

За таких обставин, поставлені заявником питання виходять за межі вказаного судового рішення, і надання такого роз`яснення не відповідає вимогам статті 245 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим у роз`ясненні ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 слід відмовити, залишивши без задоволення заяву Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича.

Поряд з цим колегія суддів зазначає, що на підставі ухвали від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20 Східним апеляційним господарським судом надано дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих документах.

Надаючи відповідний дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих документах суд апеляційної інстанції виходив з того, що:

1)можливість вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих документах визначена судовим експертом як імовірний елемент проведення експертного дослідження, а отримання такої згоди є передумовою початку його виконання.

2)відповідачами у належній процесуальній формі не зазначалось про наявність заперечень проти пошкодження та/або знищення наданих документів

Так, згідно до частини 1-2 статті 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Отже, належною процесуальною формою висловлювання свого небажання щодо можливості вирізання судовим експертом штрихів рукописних записів у всіх наданих для дослідження документах, було б подання відповідачами заяв по суті справи у вигляді "заперечень". Втім відповідного процесуального документу сторонами не надавалось. Також не зазначались відповідні заперечення в усній формі у судовому засіданні під час розгляду клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Тобто, відповідачами у належній процесуальній формі не надано заперечень щодо можливості вирізання судовим експертом штрихів рукописних записів у всіх наданих для дослідження документах.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у застосуванні статті 1 Першого протоколу до Конвенції щодо втручання держави у право на мирне володіння майном (зокрема, рішення у справах "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 07 липня 2011 року), напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме:

-чи є втручання законним;

-чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес;

-чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Так, втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону - нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу - втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі "Колишній король Греції та інші проти Греції").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Таким чином, надання судом апеляційної інстанції згоди на можливість вирізання штрихів рукописних записів у всіх наданих відповідачами документах здійснено на підставі вимог законодаства задля можливості проведення експертного дослідження, отже переслідує "законну мету" у вигляді справедливого рогляду спору, відповідає критерію "пропорційності", відтак є законним у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Приймаючи до уваги проведення у даній справі судової технічної експертизи документів та тривалість майбутнього перебування матеріалів справи №917/669/20 за межами суду при здійсненні експертного дослідження, з метою недопущення порушення процесуальних строків, господарський суд на підставі пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України зупиняє провадження у даній справі на час проведення названої судової експертизи.

Керуючись статтями 227-229, 234, 235, 245 Господарського процесуального кодексу України колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

УХВАЛИЛА:

1)Відмовити в задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Міндабаєва Олександра Кенжебековича про роз`яснення ухвали Східного апеляційного господарського суду від 20 травня 2021 року у справі №917/669/20.

2)Для проведення експертизи направити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України матеріали справи № 917/669/20.

3)Зобов`язати експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу Східного апеляційного господарського суду разом із матеріалами справи.

4)Провадження у справі №917/669/20 зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку, передбаченому ст.ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст складено 19 липня 2021 року.

Головуючий суддя В.В. Россолов

Суддя О.В. Ільїн

Суддя В.С. Хачатрян