ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

19 липня 2021 року м. ХарківСправа № 922/3990/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

при секретарі судового засідання Руденко О.О.

розглянувши заяву Харківської міської ради про відстрочення виконання судового рішення (за вх. № 16227) у справі № 922/3990/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс", місто Харків
до Харківської міської ради, місто Харків
про визнання укладеним договору оренди землі
за участю представників:

позивача (стягувача) не з`явився;

відповідача (боржника) не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Харківської області знаходилась справа № 922/3990/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Перехрестя Плюс" про визнання укладеним між Харківською міською радою та ТОВ "Перехрестя Плюс" Договору оренди землі в наданій позивачем редакції.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 08.02.2021 у справі № 922/3990/19 в задоволенні позову ТОВ "Перехрестя Плюс" відмовлено.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 18.05.2021 рішення господарського суду Харківської області від 08.02.2021 у справі № 922/3990/19 скасовано та прийнято нове рішення, яким позов задоволено. Визнано укладеним між Харківською міською радою (як Орендодавцем) та ТОВ "Перехрестя Плюс" (як Орендарем) договір оренди землі та стягнуто з Харківської міської ради на користь ТОВ "Перехрестя Плюс" витрати зі сплати судового збору у сумі 1 921,00 за подання позовної заяви та 2 881,50 грн. за подання апеляційної скарги.

На примусове виконання постанови Східного апеляційного господарського суду 09.06.2021 Господарський судом Харківської області видано відповідний наказ.

12 липня 2021 року до загального відділу діловодства Господарського суду Харківської області надійшла заява Харківської міської ради про відстрочення виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 15.05.2021 у справі № 922/3990/19 (вх. № 16227), в порядку статті 331 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 13.07.2020 заяву Харківської міської ради про відстрочення виконання судового рішення прийнято та призначено до розгляду в судовому засіданні на 19 липня 2021 року, з повідомленням стягувача та боржника.

Представники сторін в судове засідання 19.07.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомляли. Водночас, враховуючи те, що процесуальним законом визначено присічний (десятиденний) строк розгляду заяви про відстрочення виконання судового рішення, а неявка стягувача та боржника в судове засідання не перешкоджає її розгляду, суд вважає за можливе розглянути заяву (вх. № 16227) за відсутності представників Харківської міської ради та ТОВ "Перехрестя Плюс".

Дослідивши матеріали справи, заяву Харківської міської ради та додані до неї документи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 331 Господарського процесуального кодексу України визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для відстрочки чи розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про, зокрема, відстрочення виконання судового рішення, суд враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або члена її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Суд звертає увагу на те, що відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається судом, а в силу наведених приписів процесуального законодавства, підставою для відстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що істотно ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення у визначений строк. Тобто відстрочення виконання судового рішення пов`язано з об`єктивними, непереборними - виключними обставинами, котрі ускладнюють його вчасне виконання. Винятковість обставин, які мають бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

При цьому, Господарським процесуальним кодексом України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами статті 86 вказаного Кодексу і за наявності обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, господарський суд має право відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови. Отже, вирішення питання щодо надання чи відмови в наданні відстрочки та/або розстрочки виконання рішення суду є суб`єктивним правом суду, яке останній приймає на власний розсуд шляхом оцінки наданих сторонами доказів.

Так, обґрунтовуючи необхідність розстрочення виконання рішення у даній справі Харківська міська рада зазначає, що у справі № 922/3990/19 подано касаційну скаргу до Верховного Суду, і станом на момент звернення (відповідно до сайту Судова влада) призначено склад суду, але провадження у справі не відкрито.

Водночас, до Харківської міської ради надійшло повідомлення від ГУ ДКСУ у Харківській області №№ 04-01-08/871 від 09.07.2021 про прийняття виконавчих документів у справі № 922/3990/19: 09.07.2020 отримано заяву № 2306 від ТОВ "Перехрестя Плюс" щодо наказу Господарського суду Харківської області по справі № 922/3990/19 від 09.06.2021 про стягнення витрат зі сплати судового збору у сумі 1921,00 грн. за подання позовної заяви та 2881,50 грн. за подання апеляційної скарги. Цим повідомленням ГУ ДКСУ у Харківській області попередило Харківську міську раду, що відповідно до пункту 30 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (зі змінами) на період встановлення даних, не будуть проводяться платежі за платіжними дорученнями Харківської міської ради за всіма рахунками, кодами класифікації видатків бюджету, крім платежів, зазначених у пункті 25 цього Порядку. Враховуючи викладене не проведення платежів за платіжними дорученнями Харківської міської ради, як органу місцевого самоврядування, що відповідно до Закону наділений правом представляти інтереси територіальної громади унеможливить здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених Законами.

Крім того, Харківська міська рада є бюджетною організацією, та не має змогу одразу ж сплатити 4 802,50 грн. судового збору за подання позовної заяви і апеляційної скарги, оскільки окремо видатки бюджету 2021 року на сплату судових витрат у даній справі не визначені. Отже, для сплати Харківською міською радою зазначених витрат необхідний час, для чого відповідні видатки необхідно передбачити (перерозподілити) у бюджеті м. Харкова.

Однак, на переконання суду, викладені Харківською міською радою обставини не можуть бути безумовною підставою для відстрочення виконання судового рішення, а заявником, не надано жодного доказу в підтвердження твердження, що стягнення 4 802,50 грн. зробить неможливим виконання покладених на Харківську міську раду функцій та обов`язків щодо використання фінансових ресурсів, необхідних для забезпечення функціонування міста.

Суд звертає увагу на те, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012). Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі "Горнсбі проти Греції" (Hornsby v. Greece), від 19.03.1997, п. 40, Reports of Judgments and Decisions 1997-II); за певних обставин затримка з виконанням судового рішення може бути виправданою, але затримка не може бути такою, що спотворює сутність гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції права (рішення у справі "Іммобільяре Саффі" проти Італії", № 22774/93).

Крім того, згідно з практикою Європейського суду з прав людини державний орган або інша юридична особа не може посилатися на відсутність коштів, щоб не виплачувати борг, підтверджений судовим рішенням. У такому випадку Суд не може прийняти аргумент Уряду, що визначає таку відсутність як "виняткові обставини" (рішення Європейського суду з прав людини у справі Півень проти України).

Несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання названий Суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а, отже, сама можливість надання відстрочки виконання судового акта повинна носити виключний характер.

Відповідно у цьому контексті для виправдовування затримки виконання рішення суду недостатньо лише зазначити про відсутність у боржника коштів. Обов`язково мають враховуватися і інтереси іншої сторони спору, на користь якої прийнято рішення. Водночас, оскільки пункт 1 статті 6 Конвенції захищає виконання остаточних судових рішень, вони не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати (рішення ЄСПЛ у справі "Горнсбі проти Греції", у справі "Бурдов проти Росії", у справі "Ясюнієне проти Литви").

Таким чином, проаналізувавши наведені у заяві про відстрочку виконання рішення господарського суду мотиви, суд дійшов висновку, що боржником не надано жодних доказів які можуть засвідчувати факт відсутності у боржника можливості виконати судове рішення без надання відстрочки. Крім того, не може вважатися винятковим випадком кожне непередбачуване Харківською міською радою стягнення, в тому числі з рішенням суду.

Враховуючи вищезазначені обставини у сукупності, виходячи із принципів розумності та справедливості, а також приймаючи до уваги недоведеність боржником належними та допустимими доказами у справі факту неможливості виконання рішення суду; згідно законодавства та наведеної судової практику, які врегульовують та тлумачать вказані правовідносини, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви Харківської міської ради про відстрочення виконання судового рішення - постанови Східного апеляційного господарського суду від 15.05.2021 у справі № 922/3990/19 слід відмовити повністю.

Згідно з частиною сьомою статті 331 Господарського процесуального кодексу України про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

На підставі наведеного, керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Харківської міської ради про відстрочення виконання судового рішення - постанови Східного апеляційного господарського суду від 15.05.2021 у справі № 922/3990/19 (за вх. № 16227) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку статей 255 - 257 ГПК України до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення (з урахуванням пункту 17.5Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, а також пункту 4 розділу X Господарського процесуального кодексу України).

Ухвалу підписано 19.07.2021.

Суддя В.В. Рильова

справа № 922/3990/19

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.