СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"20" липня 2021 р. Справа № 917/1848/20

Суддя Крестьянінов О.О.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариство «Полтаваобленерго» (вх. №2144П) на рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20

за позовом Комунального виробничого підприємства «Теплоенерго» м. Горішні Плавні», Полтавська область, м. Горішні Плавні,

до Акціонерного товариство «Полтаваобленерго» в особі Комсомольської філії, Полтавська область, м. Горішні Плавні,

про зобов`язання скасувати протокол

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20 (суддя Семчук О.С.) позов задоволено повністю; скасовано рішення комісії Комсомольської філії Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» з розгляду акта про порушення № 00001394 від 15.09.2020, оформлене протоколом засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ № 00001394 від 30.09.2020; стягнуто з Акціонерного товариство «Полтаваобленерго» на користь Комунального виробничого підприємства «Теплоенерго» м. Горішні Плавні» 2102 грн. 00 коп. судового збору.

АТ «Полтаваобленерго» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, просить рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20 скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Комунального виробничого підприємства «Теплоенерго» м. Горішні Плавні» про скасування рішення комісії Комсомольської філії Акціонерного товариство «Полтаваобленерго» з розгляду акта про порушення №00001394 від 15.09.2020, оформлене протоколом засідання комісії по розгляду цього акта про порушення споживачем ПРРЕЕ №00001394 від 30.09.2020, та про стягнення 2102,00 грн. судового збору, відмовити повністю.

Одночасно заявник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення її без руху, виходячи з такого.

1. Згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга на рішення від 25.05.2021, повний текст якого складено 03.06.2021, подана 05.07.2021, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявник зазначає, що повний текст оскаржуваного рішення від 25.05.2021 йому не було вручено у день його складання 03.06.2021, а його копію він отримав 14.06.2021, у зв`язку із чим останнім днем подачі апеляційної скарги на рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20 він вважає 05.07.2021 (з урахуванням вихідних).

Розглянувши клопотання про поновлення строку для подання апеляційної скарги, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суд у кожному випадку, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія оскаржуваного рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 вручена АТ «Полтаваобленерго» 11.06.2021, а не 14.06.2021 (як зазначає заявник). У зв`язку з чим, останнім днем подачі апеляційної скарги на рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20 є 01.07.2021, а не 05.07.2021.

Таким чином, суд не може вважати наведені в клопотанні відповідача обставини доведеними, обґрунтованими та такими, що дають підстави для його задоволення.

За положеннями ч.3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

2. Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп.2 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору з апеляційних скарг на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (пп. 4 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Враховуючи, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду Полтавської області від 25.05.2021 у справі №917/1848/20 складає 3153,00 грн. (2102 грн. х 150%).

Проте, матеріали апеляційної скарги не містять доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

3. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень.

За змістом частини 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частиною 4 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Апеляційна скарга від імені Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» підписана адвокатом Ковтуном Ю.І., на підтвердження повноважень якого до матеріалів апеляційної скарги додано копію довіреності №10-72/2128 від 29.01.2021.

За положеннями ст. 91 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п.5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003р. №55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляються нижче реквізиту.

Апеляційний господарський суд звертає увагу, що на доданій до матеріалів апеляційної скарги довіреності міститься відмітка «Згідно з оригіналом» та підпис, проте немає ініціалів та прізвища особи, яка засвідчила документ та дати засвідчення копії. При цьому, заявником не зазначено про наявність у нього або іншої особи оригіналу вказаного письмового доказу.

Враховуючи викладене, вказана копія довіреності №10-72/2128 від 29.01.2021 не може вважатися доказом наявності у особи, що підписала апеляційну скаргу відповідних повноважень.

Необхідно зазначити, що наявні в матеріалах справи копії довіреності №10-72/6748 від 22.04.2020 не можуть підтверджувати повноваження Ковтуна Ю.І. на підписання апеляційної скарги, оскільки строк вказаної довіреності закінчився.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що вказані в апеляційній скарзі підстави поновлення строку на подання апеляційної скарги визнані судом неповажними, відсутність доказів, що посвідчують повноваження представника на підписання апеляційної скарги, а також сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» залишити без руху.

2. Встановити Акціонерному товариству «Полтаваобленерго» десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання йому можливості звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави для поновлення строку, а також надати суду докази сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (3153,00 грн.) та на підтвердження повноважень особи, що підписала апеляційну скаргу.

3. Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.О. Крестьянінов