УХВАЛА

м. Київ

16.07.2021Справа № 910/11142/21
Суддя Господарського суду міста Києва Ярмак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1

до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

про стягнення 31933,64 грн

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про стягнення безпідставно списаних коштів у сумах 15050,00 грн та 2085,00 грн та безпідставно набутих коштів у розмірі 14798,64 грн.

Також до позову заявником додано заяву про звільнення від сплати судового збору/відстрочення до ухвалення рішення у справі.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що вказаний позов підлягає залишенню без руху, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог ст. 164 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до п. 3 ч. 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Як зазначає заявник у позовній заяві, зверненню до Господарського суду міста Києва передувала подача позову до Хмельницького міськрайонного суду.

Відповідно до копії наданої заявником ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 09.12.2019 у справі № 686/22557/19, провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання до вчинення дій, закрито за наслідком встановлених судом обставин, що позивач у справі ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем, рахунок позичальнику відкривався в АТ КБ "Приватбанк", як фізичній особі-підприємцю, що підтверджується заявою про відкриття поточного рахунку.

Однак, до Господарського суду міста Києва ОСОБА_1 звернулась, як фізична особа, а не як фізична особа-підприємець, тобто без врахування вищевказаних обставин спірних правовідносин.

Таким чином, заявнику належить вказати своє вірне найменування та правовий статус (фізична особа чи фізична особа-підприємець) у даній справі.

Всупереч пунктів 4, 5 ч. 3 статті 162 ГПК України, якими визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; позивачем не викладено суть заявлених вимог, спірних правовідносин у справі, обставин отримання/списання банком коштів у заявлених до стягнення сумах.

Пунктом 8 ч. 3 статті 162 ГПК України визначено зобов`язання подати до позовної заяви перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.2 статті 80 ГПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Однак, позивач не надала докази існування відносин із АТ КБ "Приватбанк", перерахування спірних коштів, списання їх банком, натомість заявлено клопотання про витребування доказів без зазначення відповідно до ст. 81 ГПК України, обставин/причин неможливості самостійного їх отримання та подачі до суду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру правляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних у сумі 2270,00 грн.

За подання до господарського суду позовної заяви із вимогами майнового характеру на суму 31933,64 грн належить сплатити 2270,00 грн судового збору.

Однак, до позовної заяви, поданої позивачем до Господарського суду міста Києва не додано доказів сплати судового збору у встановленому розмірі та порядку.

У поданій до позову заяві про звільнення від сплати судового збору/розстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі позивач посилається на майновий стан (дохід за попередній календарний рік (2020), що не перевищує 5 відсотків розміру судового збору), на підтвердження чого додано нотаріально завірену копію Довідки - відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України про суми виплачених доходів.

Відповідно до ст. 8 Закону України Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з пунктом 3.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" у розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд дійшов висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки самі лише обставини, пов`язані з неплатоспроможністю позивача та відсутністю, як вказує позивач коштів, не вказують на відсутність можливості сплатити судовий збір за розгляд поданої позовної заяви, при цьому позивачем належними засобами доказування не доведено, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі станом на день подачі позову.

Крім того, всупереч ст. 50 ГПК України, позивачем не вказано правового статусу/ підстав для залучення до участі у справі вказаних на першому аркуші позовної заяви третіх осіб.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення/розстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви, до якої додати письмові пояснення щодо найменування, правового статусу позивача у справі, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує заявлені вимоги, суть заявлених вимог, спірних правовідносин у справі, обставин отримання/списання банком коштів у заявлених до стягнення сумах банком; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи доказів у справі, пояснення щодо неможливості їх самостійного отримання для подачі до суду; докази сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн, пояснення щодо правового статусу третіх осіб, вказаних у позові.

4. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви: 7 днів з дня вручення цієї ухвали.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Дата підписання ухвали 16.07.2021.

Суддя О.М.Ярмак