ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року Справа № 924/1212/20

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Савченко Г.І., суддя Демидюк О.О. , суддя Павлюк І.Ю.

секретар судового засідання Соколовська О.В.

за участю представників сторін:

позивача - не з`явився

відповідача - керівник Кучер О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства на рішення господарського суду Хмельницького від 12.04.2021р. (повний текст 22.04.2021р., суддя В.В. Димбовський)

у справі №924/1212/20

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

до Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства, м. Красилів

про стягнення 845 395,60 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Хмельницького від 12.04.2021р. у справі №924/1212/20 позов задоволено.

Стягнуто з Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства 845395,60 грн шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу на користь держави в дохід Державного бюджету України, місцевих бюджетів Хмельницької обласної ради та Красилівської міської ради (ОТГ).

Стягнуто з Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства на користь Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області 12 680,96 грн витрат зі сплати судового збору.

Вказане рішення обґрунтоване тим, що факт здійснення відповідачем наднормативного скиду забруднюючих речовин (азоту амонійному) у поверхневий водний об`єкт р. Случ із зворотними водами знайшов своє підтвердження, поведінка відповідача є неправомірною, а його вина полягає в забрудненні водного об`єкту, що призвело до спричинення державі шкоди. А тому місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність всіх складових правопорушення для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування шкоди й обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами в сумі 845395,60 грн.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням, Красилівське підприємство водопровідно-каналізаційного господарства звернулося до суду із апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення господарського суду Хмельницької області від 12.04.2021р. у справі №924/1212/20 та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, скаржник зазначає, що рішення суду є незаконним та таким, що підлягає скасуванню із постановленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, у зв`язку із невідповідністю висновків суду дійсним обставинам даної справи, недоведеності обставин, які суд вважав встановленими, порушенням норм процесуального та неправильним застосування норм матеріального права.

Скаржник зазначає, що перевищення ГДС сухого залишку, завислих речових, сульфатів, нафтопродуктів, БСК 5, ХСК по журналу обліку якості стічних вод відповідача не зафіксовано та не задокументовано, а також не зафіксовано перевищення ГДС по азоту амонійному, починаючи з 11.02.2020р. На думку скаржника, Актом №159/03 задокументовано лише два випадки перевищення вище перерахованих забруднюючих речовин, а саме 11.02.2020р. та 14.02.2020р., а не за період з 17.04.2019р. по 08.07.2020р. Скаржник звертає увагу суду, що із постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020р. №62/03 вбачається встановлення лише двох випадків перевищення відповідачем ГДС забруднюючих речовин, а саме 14.02.2020р. та 17.02.2020р. Скаржник вважає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про те, що із акта перевірки №159/03 від 20.02.2020р. вбачається, що відбір проб води здійснювався 11.02.2020р., 14.02.2020р., 17.02.2020р., 19.02.2020р., оскільки згідно зазначеного Акта у ці дати проводились вимірювання, а не відбір проб. На думку скаржника, єдиним належним та допустимим доказом факту відбору проб вод певної дати є складений за результатами такого відбору відповідний акт відбору проб, позивач не надав до матеріалів даної справи жодного такого акта. Доданий позивачем до позовної заяви розрахунок розміру збитків в сумі 845 395,60 грн не містить у собі будь-якої інформації щодо обсягів поденного перевищення ГДС по зазначених у ньому речовинах, а саме яка кількість певної забруднюючої речовини та якої конкретно дати була скинута в річку Случ. Скаржник вважає, що сума збитків за перевищення ГДС інших забруднюючих речовин становить 4 757,08 грн. Вважає, що єдиним належним доказом встановлення водному об`єкту певної категорії є відповідне рішенні обласної ради на території якої знаходиться такий об`єкт, в матеріалах даної справи таке рішення Хмельницької обласної ради або будь-яка інформація щодо його існування відсутня, що свідчить про недоведеність належності річки Случ до рибогосподарської категорії, які суд вважав встановленими та безпідставності застосування при розрахунку розміру збитків коефіцієнта 1.6.

Листом суду апеляційної інстанції від 20.05.2021р. матеріали справи №924/1212/20 витребовувалася з господарського суду Хмельницької області.

28.05.2021р. матеріали справи надійшли на адресу суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 31.05.2021р. поновлено строк на апеляційне оскарження. Відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства на рішення господарського суду Хмельницького від 12.04.2021р. у справі №924/1212/20. Розгляд апеляційної скарги призначено на 22.06.2021р.

Ухвалою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 22.06.2021р. розгляд скарги відкладено на 13.07.2021р.

Позивач не скористався правом, наданим ст. 263 ГПК України, відзиву на апеляційну скаргу не подав.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, наведених в ній.

Представник позивача в судове засідання не з`явився. Про місце, час і дату судового засідання повідомлявся належним чином.

Особи, які беруть участь у справі, вважаються повідомленими про час і місце розгляду судом справи у разі виконання останнім вимог частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (частина третя статті 202 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи те, що судом вчинено всі необхідні дії для належного повідомлення всіх учасників провадження у справі про день, час та місце розгляду справи, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні за наявними у справі матеріалами, відповідності до вимог статті 269 ГПК України.

Колегія суддів, заслухавши пояснення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши надану судом юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, вважає, що у задоволенні вимог апеляційної скарги слід відмовити, а рішення місцевого господарського суду - залишити без змін.

При цьому колегія суддів виходила з наступного.

Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами на Красилівському підприємстві водопровідно-каналізаційного господарства м. Красилів, про що складено акт від 20.02.2020р. №159/03.

У акті №159/03 від 20.02.2020р. наведено дані про попередні заходи державного нагляду (контролю), які проводилися: планово у період з 15.03.2019р. по 22.03.2019р. (акт перевірки №135/02), видано припис щодо усунення порушень; позапланово 04.12.2019р. (акт перевірки №755/03), видано припис щодо усунення порушень, його вимоги не виконано.

У акті зазначено, що за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено порушення первинним водокористувачем - Красилівським підприємством водопровідно-каналізаційного господарства, зокрема:

- абзацу третього частини 1 статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" - не виконано пункт 3 припису Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №755/03 від 09.12.2019р. щодо виконання умов дозволу на спеціальне водокористування №550/ХМ/49д-19 (пункт 1 Умов спеціального водокористування) припинення наднормативних скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням нормативів ГДС (за протоколом Інспекції №15-20 вимірювань вмісту показників складу та властивостей проб вод від 17.02.2020р. фіксується перевищення нормативів ГДС по сухому залишку (498 мг/дм3 при нормативі ГДС 395,5 мг/дм3), азоту амонійному (5,20 мг/дм3 при нормативі ГДС 1,0 мг/дм3), нітрит-іонах (0,16 мг/дм3 при нормативі ГДС 0,08 мг/дм3), нітрат-іонах (2,7 мг/дм3 при нормативі ГДС 2,67 мг/дм3); за протоколом Інспекції №16-20 вимірювань вмісту показників складу та властивостей проб вод від 19.02.2020р. фіксується перевищення нормативів ГДС по сухому залишку (486 мг/дм3 при нормативі ГДС 395,5 мг/дм3), азоту амонійному (5,41 мг/дм3 при нормативі ГДС 1,0 мг/дм3), нітрит-іонах (0,18 мг/дм3 при нормативі ГДС 0,08 мг/дм3), нітрат-іонах (5,2 мг/дм3 при нормативі ГДС 2,67 мг/дм3); за результатами вимірювань лабораторії Красилівського ПВКГ, що внесено до журналу обліку якості стічних вод, що скидаються з випуску №1 (дати взяття проб: 18-19.12.19 p., 08-09.01.20 p., 15,16,20.01.20 p., 22,23,27.01.20 p., 03.02.20 p., 5,6,10.02.20 p.) фіксуються перевищення нормативів ГДС по азоту амонійному та по нітритах (дати взяття проб: 08-09.01.20 p., 15,16,20.01.20 p., 5,6,10.02.20 p.).

- абзацу третього частини 1 статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" - не виконано пункт 4 припису Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №755/03 від 09.12.2019р. щодо виконання умов дозволу на спеціальне водокористування №550/ХМ/49д-19 (пункт 7 Відомостей щодо природоохоронних заходів) - дотримання (не погіршення) якісних показників поверхневих вод ур. Случ (за протоколами Інспекції №15-20 та 16-20 вимірювань показників складу та властивостей вод від 11.02.2020р. та 14.02.2020р. відповідно, у контрольному створі 500 м нижче скиду з випуску №1 в порівнянні з 100 м спостерігається погіршення якісних показників річкової води по сухому залишку, завислих речовинах, ХСК, BCK5, хлоридах, сульфатах фосфатах, азоту амонійному, нітритах, нітратах, залізу загальному, аніонних СПАР);

- частини шостої статті 3, частини другої, п`ятої статті 9, Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" - Красилівським ПВКГ розпочато провадження планованої діяльності (реконструкція очисних споруд №1 Красилівського ПВКГ село Заставки Красилівського району Хмельницької області), визначену підпунктом 13 пункту 3 статті 3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" без оцінки впливу на довкілля: в ході перевірки встановлено, що суб`єктом господарювання проведено реконструкцію вузла механічної очистки (в новому побудованому приміщенні встановлено 2 механічні грабельні канальні решітки); в 4 коридорах 2 аеротенків проведено реконструкцію із зміною типу аерації: встановлено блок аерації з полімерних матеріалів замість механічної аерації;

- пункту 6 статті 110 Водного кодексу України - суб`єктом господарювання порушено умови та правила спеціального водокористування, які визначені дозволом на спеціальне водокористування №550/ХМ/49д-19:

- пункту 3 статті 44 Водного кодексу України - пункт 1 Умов спеціального водокористування та пункт 6 Відомостей щодо природоохоронних заходів: за протоколом Інспекції №15-20 вимірювань вмісту показників складу та властивостей проб вод від 17.02.2020р. фіксується перевищення нормативів ГДС по сухому залишку (498 мг/дм3 при нормативі ГДС 395,5 мг/дм3), завислих речовинах (15,0 мг/дм3 при нормативі ГДС 13,68 мг/дм3), ХСК (135 мг/дм3 при нормативі ГДС 77,69 мг/дм3), БСК5 (16,9 мг/дм3 при нормативі ГДС 13,73 мг/дм3), сульфатах (61,3 мг/дм3 при нормативі ГДС 60,82 мг/дм3), азоту амонійному (5,20 мг/дм3 при нормативі ГДС 1,0 мг/дм3), нітрит-іонах (0,16 мг/дм3 при нормативі ГДС 0,08 мг/дм3), нітрат-іонах (2,7 мг/дм3 при нормативі ГДС 2,67 мг/дм3); за протоколом Інспекції №16-20 вимірювань вмісту показників складу та властивостей проб вод від 19.02.2020р. фіксується перевищення нормативів ГДС по сухому залишку (486 мг/дм3 при нормативі ГДС 395,5 мг/дм3), ХСК (116 мг/дм3 при нормативі ГДС 77,69 мг/дм3), БCK5 (14,8 мг/дм3 при нормативі ГДС 13,73 мг/дм3), сульфатах (61,0 мг/дм3 при нормативі ГДС 60,82 мг/дм3), азоту амонійному (5,41 мг/дм3 при нормативі ГДС 1,0 мг/дм3), нітрит-іонах (0,18 мг/дм3 при нормативі ГДС 0,08 мг/дм3), нітрат-іонах (5,2 мг/дм3 при нормативі ГДС 2,67 мг/дм3);

- пункту 2 статті 44 Водного кодексу України - пункт 7 Відомостей щодо природоохоронних заходів: за протоколами Інспекції №15-20 та 16-20 вимірювань показників складу та властивостей вод від 11.02.2020р. та 14.02.2020р. відповідно, у контрольному створі 500 м нижче скиду з випуску №1 в порівнянні з 100 м спостерігається погіршення якісних показників річкової води по сухому залишку, завислих речовинах, ХСК, БСК5, хлоридах, сульфатах фосфатах, азоту амонійному, нітритах, нітратах, залізу загальному, аніонних СПАР);

- пункту 3 статті 44 Водного кодексу України - не дотримано умови дозволу щодо дотримання допустимого обсягу скиду з випуску №1 (м3/год): за даними журналу обліку водовідведення КОС №1 протягом червня місяця 2019 року фактичний обсяг скиду склав 77,78 м3/год при допустимому обсязі скиду 77,75 м3/год;

- пункту 7 статті 44 Водного кодексу України - не дотримано умови дозволу щодо здійснення суб`єктом господарювання контролю якісних показників зворотних (стічних) вод, що скидаються з випуску №1 по токсичності, по вмісту коліфагів, лактопозитивних кишкових паличок, життєздатних яєць гельмінтів;

- пункту 3 статті 44, пункту 6 статті 70 Водного кодексу України - за даними Звіту про використання води за 2019 рік (форма №2-ТП-водгосп), яка складена суб`єктом господарювання та надана до РОВР у Хмельницькій області 24.01.2020 р. встановлено, що суб`єктом господарювання перевищено нормативи ГДС (т/рік) по азоту амонійному та нітритах: фактично скинуто азоту амонійного зі зворотними водами 1,8 т при нормативі ГДС 0,658557 т/рік та нітритів 0,1 т при нормативі ГДС 0,0526845 т/рік; за цим же Звітом, за 2019 рік у річку Случ відведено (скинуто) 575,5 тисм3 зворотних вод, з них 489,8 тисм3 недостатньо очищених стічних;

- пунктів 1,6 статті 44 Водного кодексу України - пункт 1 Умов спеціального водокористування та пункт 1 Відомостей щодо природоохоронних заходів: суб`єктом господарювання встановлено глибинні насоси у свердловинах №2а, №4, №6а, №11, потужність яких є більшою за рекомендований дебіт свердловин, що вказані у паспортах на ці артезіанські свердловини, чим порушено правила експлуатації водогосподарських споруд (свердловин) та не виконання заходів по раціональному використанні, охороні та відтворенню вод;

- пункту 6 статті 44 Водного кодексу України - пункт 1 Умов спеціального водокористування: суб`єктом господарювання в неналежному стані утримуються очисні споруди №1 (дві радіальні піс-коловки не працюють (відсутній рух стічної води), бункери приймання піску зруйновані корозією, бетонні частини з тріщинами, система видалення піску не діюча; бетонні конструкції освітлювачів-перегнивачів для первинного відстоювання стічних вод (фактично експлуатуються 5 із 6) з явними тріщинами, система видалення осаду від останніх не діюча, в аеротенках активний мул відсутній (біологічна очистка стічних вод не здійснюється); вода в першому вторинному відстійнику не освітлена, другий вторинний відстійник в очистці стічних вод не задіяний; в контактному резервуарі знезараження стічних вод перед скидом у річку Случ не здійснюється, бетонні частини контактного резервуара відсутні (кон-тактий резервуар є фактично земляним накопичувачем);

- пункту 2 статті 44 Водного кодексу України - стічні води абонентів, які мали б з КНС №2 (м. Красилів, пров. Челюскіна) скидатися на очисні споруди №2 в м. Красилів з подальшим скидом через випуск №2 ур. Случ, скидаються фактично на очисні споруди №1 в с. Заставки через випуск №1 (акт Красилівського ПВКГ від 19.05.2017р. №1 про зупинення подачі стічних вод на ОС №2 на переведення подачі стічних вод на ОС №1 з метою більш якісного очищення), при цьому діючим дозволом визначено, що скид має здійснюватися двома окремими випусками, для яких встановлено окремі нормативи ГДС, відповідно не дотримано обов`язок водокористувача використовувати водний об`єкт до цілей та умов надання, визначених дозволом на спеціальне водокористування №550/ХМ/49д-19;

- частини першої статті 105 Водного кодексу України - суб`єктом господарювання не забезпечено проведення ліквідаційного тампонажу свердловин №10 та №11, як таких, що є непридатними до експлуатації;

- пункту 2 розділу ІІІ Правил, затверджених наказом №316 - суб`єктом господарювання не здійснюються обстеження локальних очисних споруд і каналізаційних мереж Споживачів, не здійснюється періодичний вибірковий контроль ефективності роботи локальних очисних споруд;

- пункту "м" частини першої статті 17 Закону України "Про відходи" - не забезпечено ведення первинного поточного обліку кількості відходів, що утворюються, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються;

- абзаців 3, 6 пункту 4, абзацу 4 пункту 5, абзаців 4, 5, 8 пункту 6, Додатків 4, 5 Порядку, затвердженого ПКМУ№1221 - не забезпечується щоквартальне подання інформації згідно Порядку, затвердженого ПКМУ №1221.

Акт підписаний представниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області та Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства м. Красилів (т.в.о. начальника Кучером О.М., головним інженером Лісовським В.В., майстром очисних споруд Стафурським М.В., начальником лабораторії Літнарович С.Р.).

У відповідь на припис №159/03 від 24.02.2020р. Красилівське підприємство водопровідно-каналізаційного господарства (начальник О.Кучер) повідомило листом №188 від 04.05.2020р. про вжиті заходи стосовно виконання вимог по усуненню порушень, виявлених Державною екологічною інспекцією щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства: відповідно до п.5.5 Красилівське підприємство водопровідно-каналізаційного господарства, з метою недопущення нераціонального використання та виснаження водних ресурсів, звернулося до заводу виробника насосних агрегатів з проханням замінити насосні агрегати артезіанських свердловин №2а, №4, №6а, №11, на насоси які відповідають вимогам умов визначених на паспортах даних свердловин; відповідно до п. 5.7. на свердловинах 2а та 2б оновлено зелені насадження, для свердловини №6 відновлення частково відсутньої огорожі буде здійснено при наявності фінансових можливостей, відповідно до п. 5.8. Переоформлення нормативів ГДС, у зв`язку з переходом подачі стічних вод з ОС №2 на ОС №1 знаходиться у стадії розробки, відповідно п.6. зв`язку із важким фінансових станом Красилівське підприємство водопровідно-каналізаційного господарства не може забезпечити ліквідаційних тампонаж свердловин №10 та №11, але контролерами ПВКГ було здійснено опломбування свердловин №10 та №11; відповідно п.7. за результатами геологічного вивчення водозабору Красилівського ПВКГ буде розроблено "Проект ЗСО" і встановлені межі першого, другого, та третього поясів ЗСО; відповідно п.8. заходи щодо обладнання локальною мережею спостережувальних свердловин контролю за якісним станом підземних вод заплановано здійснити по мірі надходження коштів; відповідно п.5.4 аналіз на вміст Коліфагів Лактозо-позитивних кишкових паличок, життєздатних яєць гельмінтів в стічній воді (випуску №1) копія результатів аналізу додається; відповідно до п.5.6 працівниками ОС №1 виконано наступні роботи: проведено ремонтні роботи по усуненню корозії та тріщин в бетонних частинах споруд на первинних відстійниках і пісколовках, виготовлено шибера для рівномірного розподілення стічних вод між первинними відстійниками, проведено ремонт засувок в колодязях видалення осаду, видалення осаду з освітлювачів - перегнивачів відбувається регулярно 2 рази на місяць, із очисних споруд м. Старокостянтинів завезено активний мул, здійснено ремонт рециркуляційної системи активного мулу.

29.07.2020р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області відділу державного екологічного нагляду (контролю) водних ресурсів складено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі Красилівським підприємством водопровідно-каналізаційного господарства м. Красилів внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, а саме внаслідок скидів зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС у річку Случ, що підлягають нормуванню згідно із законодавством.

При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами у річку Случ використано: результати інструментально-лабораторних вимірювань Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод №48-19, №15-20, №16-20, №18-20, №44-20), яка уповноважена на проведення вимірювань у сфері законодавчо регульованої метрології під час контролю стану навколишнього природного середовища відповідно до наказу ДЕІ України №91 від 04.03.2019 p.; результати досліджень, що проводились лабораторією контролю за якістю очищення стічних вод Красилівського ПВКГ (Атестати про технічну компетентність №36 "ХЛ"-17, та №154 "ОНС"-20 що видані ДП "Хмельницькстандартметрологія" (дані Красилівського ПВКГ щодо обліку якості стічних вод, що скидаються з очисних споруд №1, які внесені до журналу обліку якості стічних вод); дані суб`єкта господарювання від 24.07.2020р. №300 щодо фактичних витрат зворотних вод (куб. м/год) та тривалості наднормативних скидів (год).

Розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних водному об`єкту (р. Случ) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством у річку Случ здійснюється за формулою 12 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів" затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 року №389 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009р. за №767/16783 (далі-Методика). Розрахунок маси наднормативних скидів забруднюючих речовин у річку Случ внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню розраховується за формулою 1 Методики. Визначення проіндексованого питомого економічного збитку від забруднення водних ресурсів (гама) у 2020 році проведено за формула 14 Методики. Визначення безрозмірного показника відносної небезпечності забруднюючих речовин (формула 15 Методики) та питомого економічного збитку від забруднення водних ресурсів, віднесеного до 1 тонни умовної забруднюючої речовини, грн./т. (формула 13 Методики).

Розмір збитків, заподіяних державі наднормативним скидом забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством у річку Случ Красилівським підприємством водопровідно-каналізаційного господарства становить 845,3956 тис. грн.

У матеріалах справи наявне звернення Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства від 30.07.2020р. про сплату до державного бюджету збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів на суму 845395,60 грн.

Протоколом про адміністративне правопорушення №005570 від 20.02.2020р., встановлено, що начальник лабораторії Красилівського ВПКГ Літнарович С.В. здійснила адміністративне правопорушення, яке полягало у порушенні правил охорони водних ресурсів і забруднення вод р. Случ внаслідок скиду зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС, що підтверджено протоколами №15-20, №16-20 від 17.02.2020р. та від 19.02.2020р. вимірювань вмісту показників та складу властивості вод, що є порушенням ст.44, ст.70 Водного кодексу України. У протоколі також вказано, що на місці правопорушення відібрані проби зворотніх вод 11, 14, 18 лютого 2020 року. Протокол підписаний старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Вишомірською О.Ю. та начальником лабораторії Красилівського ВПКГ Літнарович С.В. Крім того, протокол містить відмітку про відмову Літнарович С.В. від пояснень.

20.02.2020р. складено протокол №005571 про адміністративне правопорушення яким встановлено, що начальник лабораторії Красилівського ВПКГ Літнарович С.В. здійснила адміністративне правопорушення тим, що в ході проведення позапланової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства встановлено, що посадовою особою не здійснюється визначення якості вод, що скидаються (токсичності по вмісту коліфагів, лактопозитивних кишкових паличок, життєздатних яєць гельмінтів, що є порушенням ст.44 Водного кодексу України. Протокол підписаний старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Вишомірською О.Ю. та начальником лабораторії Красилівського ВПКГ Літнарович С.В. Крім того, протокол містить відмітку про відмову Літнарович С.В. від пояснень.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 24.02.2020 року №62/03 громадянку ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення відповідальність, за яке визначено ч. 1 ст. 59 та ст. 60 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 136,00 грн. Правопорушення полягає у тому, що 14.02.2020р., 17.02.2020р. під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Красилівським підприємством водопровідно-каналізаційного господарства виявлено порушення правил охорони водних ресурсів, а саме забруднення вод річки Случ внаслідок скиду зворотних вод з перевищенням нормативів ГДС, що підтверджено протоколами №15-20 від 17.02.2020 року та №16-20 від 19.02.2020 року вимірювань та властивостей проб вод; встановлено, що посадовою особою не здійснюється визначення якості вод, що скидаються, а саме токсичності по вмісту коліфагів, лактопозитивних кишкових паличок, життєздатних яєць гельмінтів.

Суму штрафу сплачено Красилівським ПВГК згідно платіжного доручення №1526 від 24.02.2020 року. У призначенні платежу зазначено "штраф утриманий з з/п Літнарович С.Р. згідно постанови №62/03 від 21.02.2020р. Державної екологічної інспекції у Хмельниц. області. код класиф. дох.2108110".

В матеріалах справи також наявна копія Дозволу на спеціальне водокористування від 15.04.2019р. №550/ХМ/49д-19 виданий Красилівському підприємству водопровідно - каналізаційного господарства, у якому визначено забруднюючі речовини, скидання яких нормується, граничнодопустимі концентрації, фактична концентрація, фактичний скид.

Оскільки відповідач у добровільному порядку шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу у розмірі 845 395,60 грн не сплатив, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до преамбули Водного Кодексу України (далі - ВК України), усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням народу України, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають природні ресурси, які залучені в господарський обіг, так і невикористані в народному господарстві в даний період земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ (ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до статті 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до ст. 38 ВК України нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин встановлюються з метою поетапного досягнення екологічного нормативу якості води водних об`єктів.

Відповідно до п. 7 ч. 1 статті 44 ВК України водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

Відповідно до частини 1 статті 49 Водного кодексу України спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу.

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства (частина 2 ст. 49 Водного кодексу України).

Частиною 1 ст. 70 ВК України визначено, що скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Згідно зі ст. 95 ВК України усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Відповідно ч. 1 ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища (пункт "б"); здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб (пункт "е").

Пунктом "в" статті 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема встановлення лімітів використання природних ресурсів, скидів забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище.

В силу вимог статті 19 Водного кодексу України державний контроль за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, іншими державними органами відповідно до законодавства України.

Згідно пп. 8 п. 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Відповідно до п. 7 Положення № 275 Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання й відтворення природних ресурсів відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Міністерства екології України та природних ресурсів.

Судом встановлено, що за результатами проведеної позивачем в період з 11.02.2020р. по 20.02.2020р. позапланової перевірки дотримання відповідачем вимог природоохоронного законодавства, було встановлено та підтверджено факт перевищення нормативів граничнодопустимого скиду забруднюючих речовин на скиді з очисних споруд у водний об`єкт р. Случ, встановлено та підтверджено факт невиконання попередніх заходів державного нагляду (видано припис щодо усунення порушень - акт перевірки №135/02, видано припис щодо усунення порушень - акт перевірки №755/03, який не виконано).

За результатами перевірки позивачем було складено Акт №159/03 від 20.02.2020р.

Колегія суддів зазначає, що дії Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області з проведення перевірок, за наслідками яких були складені акти перевірки не були предметом оскарження в суді та не були визнані в судовому порядку протиправними.

Вказані акти перевірки на час вирішення спору є чинними, зазначені в акті №159/03 від 20.02.2020р. відомості відповідачем за допомогою належних і допустимих доказів не спростовані. Клопотань щодо призначення судової експертизи в суді першої інстанції відповідачем не заявлялося. Акт №159/03 від 20.02.2020р. підписаний керівником підприємства без зауважень.

Таким чином, Акт №159/03 від 20.02.2020р. є належним та допустимим доказом порушення відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища шляхом забруднення водойми р. Случ наднормативним скидом забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами.

Відповідно до п. "є" ч. 2 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. Згідно ч. 4 ст. 68 цього ж Закону, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, у тому числі, у допущенні наднормативних, викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. За змістом зазначеної статті підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 Цивільного кодексу України, згідно з ч. 1, 2 якої, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Як у випадку невиконання договору, так і за зобов`язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (ст. 614 та 1166 Цивільного кодексу України).

Крім застосування принципу вини, при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності шкоди. При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. А відтак, доводячи склад цивільного правопорушення у діях відповідача, позивач мав довести, що його поведінка була неправомірною та протиправною. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права.

Отже, аналіз наведених вище норм матеріального права дає підстави для висновку, що для наявності підстав для відшкодування шкоди необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправної поведінки; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди з відповідним визначенням її розміру); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини правопорушника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Таким чином, судом встановлено порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства зафіксовані в Акті перевірки; перевірку проведено за участі керівника підприємства, головного інженера, майстра очисних споруд та начальника лабораторії відповідача; Акт перевірки підписано повноважним представником відповідача без пояснень, зауважень та заперечень; доказів скасування чи оспорювання відповідачем дій позивача з приводу проведеної перевірки, в ході якої були встановлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, матеріали справи не містять; не оскаржено відповідачем в порядку адміністративного судочинства і дії позивача щодо проведеної перевірки, зокрема щодо складених Державною екологічною інспекцією Акту перевірки, протоколів про вчинення адміністративного правопорушення та постанови про адміністративне правопорушення.

Відповідно, керуючись положеннями Методики, враховуючи встановлені актом №159/03 від 20.02.2020р. обставини та факти порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області відділу державного екологічного нагляду (контролю) водних ресурсів з дат встановлення факту порушення вимог законодавства на підставі цієї Методики розраховано розмір відшкодування збитків на суму 845 395,60 грн.

Колегія суддів зазначає, що за порушення, зафіксовані актом №159/03 від 20.02.2020р., передбачена відповідальність у вигляді відшкодування збитків, які розраховуються відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів №389, яка затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009р. (далі - Методика).

Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, в тому числі у разі самовільного використання водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів (абзац четверний пункту 1.2 Методики).

Пунктом 1.4 Методики визначено, що державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і, на підставі цієї Методики, розраховують розмір відшкодування збитків.

При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються результати інструментально-лабораторних вимірювань лабораторій, які атестовані на право проведення відповідних інструментально-лабораторних вимірювань, або розрахункові методи (п.2.3 Методики №389).

Так, при визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами у річку Случ та при розрахунку розміру відшкодування збитків старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області відділу державного екологічного нагляду (контролю) водних ресурсів використовувалися: результати інструментально-лабораторних вимірювань Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод №48-19, №15-20, №16-20, №18-20, №44-20), яка уповноважена на проведення вимірювань у сфері законодавчо регульованої метрології під час контролю стану навколишнього природного середовища відповідно до наказу ДЕІ України №91 від 04.03.2019 p.; результати досліджень, що проводились лабораторією контролю за якістю очищення стічних вод Красилівського ПВКГ (Атестати про технічну компетентність №36 "ХЛ"-17, та №154 "ОНС"-20 що видані ДП "Хмельницькстандартметрологія" (дані Красилівського ПВКГ щодо обліку якості стічних вод, що скидаються з очисних споруд №1, які внесені до журналу обліку якості стічних вод); дані суб`єкта господарювання від 24.07.2020р. №300 щодо фактичних витрат зворотних вод (куб. м/год) та тривалості наднормативних скидів (год).

Отже, позивач правомірно застосовував при визначенні розміру відшкодування збитків розрахункові методи беручи до уваги дані суб`єкта господарювання від 24.07.2020р., журнал обліку якості стічних вод відповідача, результати дослідження лабораторії відповідача та протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод, з огляду на встановлені актом №159/03 від 20.02.2020р. обставини щодо порушення відповідачем вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що періоди нарахувань (загалом з 17.04.2019р. по 08.07.2020р.) відповідають як встановленому факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів з 15.03.2019р., так і тій обставині, що Методикою №389 визначена можливість розрахунку розміру відшкодування збитків з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів. Вищезазначеним спростовуються доводи відповідача щодо невірно обраних позивачем періодів розрахунків.

При цьому, як вбачається із акту позапланової перевірки №159/03 від 20.02.2020р., відбір проб води здійснювався 11.02.2020р., 14.02.2020р., 17.02.2020р., 19.02.2020р. Крім того, протоколи про адміністративні правопорушення від 20.02.2020р. №005570 та від 20.02.2020р. №005571 містять дані про відібрання проб води 11.02.2020р., 14.02.2020р., 18.02.2020р. Постанова, винесена на підставі зазначених Протоколів, не оскаржена.

Вищенаведеним спростовуються доводи відповідача про відібрання лише 2 проб води на підставі яких був здійснений розрахунок шкоди.

Судом враховується, що розрахунок маси наднормативних скидів забруднюючих речовин (завислі речовини, сухий залишок (мінералізація), БСК-5, сульфати, азот амонійний, ХСК, нафтопродукти) було здійснено саме на підставі даних суб`єкта господарювання від 24.07.2020р. №300 щодо фактичних витрат зворотних вод (куб. м/год), тривалості наднормативних скидів (год), результатів інструментально-лабораторних вимірювань Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод №48-19, №15-20, №16-20, №18-20, №44-20), результатів досліджень, що проводились лабораторією контролю за якістю очищення стічних вод відповідача (дані Красилівського ПВКГ щодо обліку якості стічних вод, що скидаються з очисних споруд №1, які внесені до журналу обліку якості стічних вод) та з врахуванням граничнодопустимих концентрацій, фактичних концентрацій, фактичного скиду.

Оскільки скид забруднюючих речовин здійснювався у водний об`єкт зі зворотними водами, розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду правомірно здійснено позивачем за формулою №12 Методики (п. 7.1):

З = Ккат х Кр х кз х [(Мi1 х (гама)i1) + (Мi2 х (гама)i2) + ...(Мim х (гама)im)],

де Ккат - коефіцієнт, що враховує категорію водного об`єкта, який визначається згідно з додатком 2;

Кр - регіональний коефіцієнт дефіцитності водних ресурсів поверхневих вод, який визначається згідно з додатком 3;

кз = 1,5 - коефіцієнт ураженості водної екосистеми;

m - кількість забруднюючих речовин у зворотних водах;

Мi - маса наднормативного скиду i-ї забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами, т.;

гамаі - питомий економічний збиток від забруднення водних ресурсів, віднесений до 1 тонни умовної забруднюючої речовини, грн./т, який визначається за формулою 13 Методики: (гама)і = (гама) х Аі де (гама) - проіндексований питомий економічний збиток від забруднення водних ресурсів у поточному році, грн./т, який визначається за формулою 14 Методики: (гама) = (гама)n х I/100, де (гама)n - проіндексований питомий економічний збиток водних ресурсів у попередньому році, грн/т,

І- індекс інфляції (індекс споживчих цін), середньорічний по Україні за попередній рік, %;

Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності і-ї забруднюючої речовини, який визначається із співвідношення за формулою 15 Методики: Аі = 1/ГДКі, де ГДКі - безрозмірна величина, чисельно рівна ГДК забруднюючої речовини у воді водного об`єкта відповідної категорії.

Для речовин, за якими відсутня величина граничнодопустимої концентрації, показник відносної небезпечності Аі приймається рівним 500, а при ГДК "відсутність" - 10000.

Оскільки Методикою №389 визначено показник відносної небезпечності на рівні 500 для речовин, за якими відсутня величина граничнодопустимої концентрації, судом не приймаються до уваги посилання відповідача на необхідність застосування гранично допустимої концентрації мінералізації у водних об`єктах на рівні 1000 мг/ дм3.

Проіндексований питомий економічний збиток від забруднення водних ресурсів ((гама)) у 2011 році становить 766,96 грн/т. З 2012 року щорічно здійснюється індексація питомого економічного збитку від забруднення водних ресурсів, віднесеного до 1 тонни умовної забруднюючої речовини, грн/т.

Розрахунок маси наднормативного скиду забруднюючих речовин у річку Случ із зворотними водами з перевищенням граничнодопустимого скиду здійснено згідно формули 1 Методики (п. 5.1):

Мі = (Сіф - Сід) х Qіф х t х 10-6,

де Мі - маса наднормативного скиду i-ї забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами, т;

Сіф - середня фактична концентрація i-ї забруднюючої речовини у зворотних водах, г/м3;

Сід - дозволена для скиду концентрація i-ї забруднюючої речовини, визначена при затвердженні ГДС, г/м3;

Qіф - фактичні витрати зворотних вод, м3/год;

t - тривалість скидання зворотних вод з порушенням нормативів ГДС, год;

10-6 - коефіцієнт перерахування маси забруднюючих речовин.

Судом встановлено, що розмір збитків, заподіяних водному об`єкту річки Случ внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС складає:

З = Ккат х Кр х кз х [(Мзавислі речовини х (гама)завислі речовини) + (Мсухий залишок х (гама)сухий залишок) + (МБСК-5 х (гама)БСК-5) + (Мсульфати х (гама)сульфати) + (Мазот амонійний х (гама)азот амонійний) + (МХСК х (гама)ХСК) + (Мнафтопродукти х (гама)нафтопродукти)] = 1,6 x 1,11 x 1,5 x [(0,23x84,148) + (0,3x1051850) + (0,14x694,221) + (0,006x21,037) + (0,38x4207,4) + (1,6x42,074) + (0,00007x42074) = 1,6 x 1,11 x 1,5 x 317340,68 = 845395,60 грн.

Суд приходить до висновку, що позивачем вірно здійснено розрахунок збитків, заподіяних водному об`єкту - р. Случ внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС. Доводи відповідача щодо того, що позивачем не вірно здійснено розрахунок збитків судом до уваги не приймаються.

Таким чином, розрахунок розміру збитків, заподіяних державі внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами у річку Случ з перевищенням встановленого нормативу ГДС розраховано відповідно до положень Методики та здійснено правильно.

Поряд із цим доводи відповідача про застування у розрахунку збитків коефіцієнта Ккат, який дорівнює 1,6 як скиди у рибогосподарську водойму, судом до уваги не беруться з огляду на те, що підпунктом 2.1.1 пункту 2 Правил охорони поверхневих вод, що затверджені Держкомприроди від 21.02.1991р., визначено, що до господарсько-питного водокористування відноситься водокористування водних об`єктів або їх ділянок в якості джерела господарсько-питного водопостачання, а також для водопостачання підприємств харчової промисловості. До комунально-побутового водокористування відноситься використання водних об`єктів для купання, заняття спортом і відпочинку населення. Відповідно до підпункту 2.1.2 пункту 2 вказаних Правил до рибогосподарського водокористування відноситься використання водних об`єктів для існування, розмноження і міграції риб та інших водних організмів.

Рибогосподарські водні об`єкти або їх ділянки можуть відноситися до однієї з трьох категорій: до вищої категорії відносяться місця розташування нерестовищ, масового нагулу і зимувальних ям особливо цінних видів риб та інших промислових водних організмів, а також охоронні зони будь якого типу штучного розведення і вирощування риб, інших водних тварин і рослин; до першої категорії відносяться водні об`єкти, які використовуються для збереження та розмноження цінних видів риб, для яких характерна висока чутливість до вмісту кисню; до другої категорії відносяться водні об`єкти, які використовуються для інших водогосподарських цілей.

Підпунктом 2.1.1 пункту 2 Правил та абзацом 2 пункту 7 постанови Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України №465 від 25.03.1999р. зазначено, що на ділянках водних об`єктів, які знаходяться в межах населених пунктів, незалежно від цілей водокористування нормативи встановлюються як для води, що використовуються для задоволення господарсько-побутових потреб.

Оскільки, скид забруднюючих речовин зі зворотними водами суб`єкта господарювання здійснюється за межами населеного пункту, що підтверджується дозволом на спеціальне водокористування №550/ХМУ49д-19 від 15.04.2019р., то відповідно і ділянка річки Случ, не може бути віднесена до поверхневого водного об`єкту господарсько-побутового використання або комунально-побутового. Тобто, в даному випадку позивачем нарахована шкода завдана відповідачем саме внаслідок скидів із зворотними водами у річку Случ, а не іншого порушення водокористування.

Також відповідачем не доведено належними та допустимим доказами, що річка Случ була єдиним джерелом для здійснення підприємством господарсько - питного водопостачання, оскільки у дозволі на спеціальне водокористування №550/ХМУ49д-19 від 15.04.2019р. зазначено про фактичне місце здійснення діяльності (водокористування): свердловини №№2а, 2Б, 4, 4а, 6, 7, 8, 9, 10 (резервна), 11а розташовані в м.Красилів, басейн річки Случ, басейн річки Горинь, район басейну річки Дніпро.

В свою чергу, фактичне місце здійснення діяльності (водовідведення) вказано: за межами м. Красилів, Красилівського району Хмельницької області.

Доводи скаржника про не перевищення гранично допустимих концентрацій, спростовуються даними розрахунку з врахуванням встановлених у акті №159/03 від 20.02.2020р. обставин щодо порушення відповідачем вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів та з огляду на показники суб`єкта господарювання від 24.07.2020р., журнал обліку якості стічних вод відповідача, результати дослідження лабораторії відповідача та протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод.

Судом взято до уваги, що порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства зафіксовані в Акті позапланової перевірки №159/03 від 20.02.2020р., який є належним доказом такого порушення.

Крім того, в апеляційній скарзі скаржник зазначає, що позивачем безпідставно нараховано збитки в розмірі 840 638,52 грн за перевищення ГДС сухого залишку, а тому сума збитків за перевищення ГДС інших забруднюючих речовин становить 4 757,08 грн. Скаржник вважає, що при розрахунку збитків необхідно використовувати показник мінералізації води, а не ГДС сухого залишку. При цьому, в судовому засіданні представник відповідача зазначає, що позивач під час перевірки не мав права перевіряти ГДС сухого залишку.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до підп. 2 п. 3 постанови Кабміну України "Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію України" від 19 квітня 2017 року № 275 Держекоінспекція в межах повноважень, передбачених законом, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо охорони, раціонального використання та відтворення вод і відтворення водних ресурсів.

Перелік питань для здійснення заходу державного нагляду (контролю) міститься в уніфікованій формі акта, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю). Згідно з положеннями ч. 15 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року №877-V при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Наказом Мінекоенерго від 26.11.2019 №450, який набрав чинності 27.12.2019 року затверджено уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів".

В уніфіковані формі акта в розділі "Опис порушень" зазначаються вимоги законодавства, які було порушено, із зазначенням відповідних статей (частин, пунктів, абзаців, тощо) та опис фактичних обставин та відповідних доказів (письмових, електронних або інших), що підтверджують наявність порушення вимог законодавства.

В Акті від 20.02.2020р. №159/03 в розділі "Опис порушень", зокрема, зазначено, що порушено п. 3 ст. 44 ВК України, а саме, серед іншого зафіксовано перевищення нормативів ГДС по сухому залишку.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта про неправомірність перевірки на предмет перевищення нормативів ГДС по сухому залишку. На думку апелянта, інспекція мала лише встановлювати перевищення нормативу "мінералізації", на нормативи якої надавався дозвіл.

Однак, при виявленні інспекцією перевищення викиду сухого залишку, інспекція зобов`язана притягнути до відповідальності відповідача. Тим більше, що відповідач не отримував дозвіл на викиди сухого залишку. Відповідач не оспорював процес відібрання зразків води, їх лабораторне дослідження.

Таким чином, позивачем на підставі приписів законодавства здійснено вимірювання показників складу і властивостей проб води та зафіксовано перевищення нормативів, зокрема, ГДС по сухому залишку, що відображено в Акті від 20.02.2020р. №159/03 в розділі "Опис порушень". Відповідачем не наведено які саме норми законодавства порушено позивачем при виявленні перевищення нормативів ГДС по сухому залишку при здійсненні перевірки.

Щодо поданого листа Державного агенства водних ресурів від 02.07.2021р. №3977/9-11-21 колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з приписами частини третьої статті 269 ГПК докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Системний аналіз статей 80, 269 ГПК України свідчить про те, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 28.07.2020р. у справі № 904/2104/19.

Однак, така обставина (тобто відсутність доказів як таких на момент розгляду спору судом першої інстанції) взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України не залежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 28.07.2020р. у справі №904/2104/19.

Як вбачається із поданого відповідачем до суду апеляційної інстанції листа, останній датований 02.07.2021р., що виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції вказного листа у порядку статті 269 ГПК України.

Отже, відповідач під час розгляду справи відсутність своєї вини належними доказами не спростував.

Факт здійснення відповідачем наднормативного скиду забруднюючих речовин (азоту амонійному) у поверхневий водний об`єкт р. Случ із зворотними водами знайшов своє підтвердження, поведінка відповідача є неправомірною, а його вина полягає в забрудненні водного об`єкту, що призвело до спричинення державі шкоди.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність всіх складових правопорушення для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування шкоди й обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами в сумі 845395,60 грн.

Таким чином, доводи апелянта, викладені у апеляційній скарзі, є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Місцевим господарським судом повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи. Висновки, викладені у рішенні місцевого господарського суду, відповідають обставинам справи. Судом не порушені та правильно застосовані норми матеріального та процесуального права.

За таких обставин підстав для зміни, скасування рішення місцевого господарського суду не вбачається.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 271, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Красилівського підприємства водопровідно-каналізаційного господарства на рішення господарського суду Хмельницької області від 12.04.2021р. у справі №924/1212/20 залишити без задоволення.

2. Рішення господарського суду Хмельницької області від 12.04.2021р. у справі №924/1212/20 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

4. Справу №924/1212/20 повернути до господарського суду Хмельницького області/

Повний текст постанови складений "15" липня 2021 р.

Головуючий суддя Савченко Г.І.

Суддя Демидюк О.О.

Суддя Павлюк І.Ю.