УХВАЛА

м. Київ

16.07.2021Справа № 910/11155/21

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продукти " членів трудового колективу Державного підприємства роздрібної торгівлі № 228 "МОЛОКО"

про стягнення 224 877,96 грн,

УСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Продукти" членів трудового колективу Державного підприємства роздрібної торгівлі № 228 "МОЛОКО" про стягнення 224 877,96 грн, з яких: 207 075,71 грн заборгованості за спожиті послуги з постачання гарячої води, 14 492,00 грн інфляційної складової боргу, 3 310,25 грн 3% річних.

Дослідивши матеріали позовної заяви № 30/7/1/9935 (вх. № 11155/21 від 12.07.2021), суд дійшов висновку, що вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 1 статті 60 Господарського процесуального кодексу України визначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Приписами ст. 237 Цивільного кодексу України визначається поняття та підстави представництва, відповідно до ч.ч 1, 3 якої представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. Представник від імені особи, яку він представляє, здійснює тільки певні юридичні дії внаслідок повноваження. Наявність у представника повноважень є обов`язковою умовою будь - якого представництва.

Відповідно до ч. 3 ст. 244 ЦК України довіреність - це письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

З поданої позовної заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" вбачається, що вона підписана представником позивача Д.О.Сірик.

До позовної заяви додано копію довіреності від 03.03.2021 № 03/03/21-02, якою Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" в особі директора Бінда Вячеслава Євгеновича уповноважує адвоката Сірика Дмитра Олександровича, зокрема: "2. Представляти інтереси Підприємства в усіх органах судової системи незалежно від їх юрисдикції, зокрема в загальних, господарських, адміністративних судах, як першої так і апеляційної інстанцій, а також Верховному Суді, з усіма правами, які надані процесуальним законодавством учаснику процесу - позивачу, відповідачу, третій особі, потерпілому, цивільному позивачу тощо з правом підписувати, подавати та отримувати від імені Підприємства скарги, заяви, клопотання, інші документи (окрім таких прав: права підпису заяв про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими або виключними обставинами, права визнання позову або відмови від позову, визнання обставин, зменшення розміру позовних вимог, залишення позову без розгляду, укладення мирових угод, підписання заяв про реструктуризацію, розстрочення, відстрочення, прощення боргу)".

Водночас суд відзначає наступне.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження суд постановляє ухвалу, в якій зазначається найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб).

Отже, особи набувають статусу учасників справи лише після відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі є позивачі і відповідачі.

Права та обов`язки учасників справи (сторін та третіх осіб) визначено статтею 42 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Враховуючи наведені норми у сукупності, суд зазначає, що право на підписання позовної заяви не входить до переліку прав, наданих чинним законодавством учаснику справи (позивачу), оскільки на час підписання позовної заяви та її подання до суду особа ще не має процесуального статусу учасника справи (позивача) і набуває його лише після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статі 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Заявами у розумінні ГПК України є: заява про залучення третіх осіб (ст. 50), заява про забезпечення позову (ст. 139), заява про відмову позивача від позову (ст. 191), про умови мирової угоди (ст. 192), заява про залишення позову без розгляду (ст. 226), заява при виправлення описок чи арифметичних помилок (ст. 243), заява про винесення додаткового рішення (ст. 244), заява про роз`яснення судового рішення (ст. 245), заява про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами або виключними обставинами (ст. 322), заява про виправлення помилки у виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню (ст. 328), заява про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виеонавчого документу до виконання (ст. 329), заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, зміну способу та порядку виконання судового рішення (ст. 331), заява про зупинення виконання судового рішення (ст. 332), заява про заміну сторони її правнонаступником (ст. 334), заява про видачу дублікату виконавчого документа (пп. 19.4 п. 19 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Разом з тим, зі змісту довіреності від від 03.03.2021 № 03/03/21-02 не вбачається, що Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" уповноважило Сірика Дмитра Олександровича на підписання саме позовної заяви.

За таких обставин, суду не доведено, що позовну заяву підписано особою, яка має право її підписувати від імені Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго".

З огляду на наведене, оскільки позивачем не дотримано вимог ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, що є імперативними нормами, стосовно підписання позовної заяви особою, яка має права її підписувати, вказане є підставою для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

В той же час, суд наголошує, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву і додані до неї документи повернути Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго".

2. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 16.07.2021 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253 - 259 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В.Гумега