РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

16.06.2021Справа № 910/3363/21
Суддя Господарського суду міста Києва Данилова М.В., при секретарі судового засідання Тарасюку А.Ю., розглянувши матеріали справи в порядку загального позовного провадження

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" (юридична адреса: 04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, буд. 15, корп. А, оф. 3; фактична адреса: 02002, м. Київ, вул. Микільсько-Слобідська, 7)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Альтаір" (03134, м. Київ, вул. Сім`ї Сосніних, буд. 11)

про стягнення заборгованості,

Представники сторін:

від позивачів: Осіпчук Ю.В. - представник;

від відповідачів: не з`явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

03 березня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" (позивач) надійшла позовна заява № 077/221-479 від 25.02.2021 року до Товариства з обмеженою відповідальністю "БК Альтаір" (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку стягнути заборгованість на суму в розмірі 585 660, 44 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором № 794 від 03.10.2017 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.03.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи № 910/3363/21 здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 01.04.2021 року.

У підготовчому засіданні 01.04.2021 року оголошено перерву на 05.05.2021 року.

Представники сторін в підготовче засідання 05.05.2021 року не з`явилися, про місце, дату, та час судового засідання були повідомлені належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2021 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів та відкладено підготовче засідання на 26.05.2021 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.06.2021 року.

В судове засідання 16.06.2021 року з`явився представник позивача, який надав усні пояснення по справі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, однак на дату розгляду справи до суду повернувся поштовий конверт №270 з відміткою "за закінченням встановленого строку зберігання".

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

На виконання рішення Київської міської ради від 12.12.2016 року № 553/1557 "Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2017р.", між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва "Плесо" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "БК Альтаір" (виконавець) 03 жовтня 2017 року укладено договір № 794 за яким замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту "Капітальний ремонт елементів благоустрою прибережної зони озера Лебедине".

До договору додається: договірна ціна з додатками, графік виконання робіт.

Предметом договору є виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт елементів благоустрою прибережної зони озера Лебедине у Дарницькому районі м. Києва".

Код предмету закупівлі - ДСТУ Б Д.11.1-1:2013 - Капітальний ремонт, ДК 021:2015 - 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація.

Відповідно до п. 3.1 договору ціна цього договору є твердою та визначається згідно з договірною на будівельні роботи, що є додатком до цього договору і становить 1 496 984.05 грн. (один мільйон чотириста дев`яносто шість тисяч дев`ятсот вісімдесят чотири грн. 05 коп.) з ПДВ.

Пунктом 4.1 договору сторони погодили, що оплата вартості виконаних робіт здійснюється за фактично виконаний виконавцем і прийнятий замовником обсяг робіт протягом 10 (десяти) банківських днів з моменту отримання коштів на розрахунковий рахунок від головного розпорядника бюджетних коштів.

Розрахунки за фактично виконані виконавцем роботи здійснюються шляхом оплати Замовником з р/р НОМЕР_1 , КТКВ 5016060, КЕКВ 3210 на підставі акту (акті приймання виконаних будівельних робіт, оформлених згідно ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, формами № КБ-2в та довідки (довідок) про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 у безготівковому порядку на розрахунковий рахунок виконавця і умовах відстрочки платежу на термін до 10 (десяти) банківських днів з моменту отримані коштів на розрахунковий рахунок від головного розпорядника бюджетних коштів (п. 4.2 договору).

Сторони погодили, що факт виконання робіт підтверджується підписаним сторонами акту (акті приймання виконаних будівельних робіт (п.5.4 договору).

Відповідно до п. 5.5 договору акт (акти) приймання виконаних будівельних робіт складаються виконавцю відповідно до кошторисної документації, яка отримала позитивний експертний висновок ТОВ «Інпроект» та які отримали підтвердження відповідності виконання фізичних обсягів виконаних ними робіт. Акт (акти) приймання виконаних будівельних робіт надають замовнику для підписання в паперовому вигляді в двох екземплярах та на електронної носії (в програмному комплексі їх складання - АВК або іншої програми).

Як передбачено п. 5.6 договору до акту (актів) приймання виконаних будівельних робіт виконавець над замовнику виконавчу документацію, яка складена у відповідності до діючих нормативні документів. У разі ненадання або невідповідності виконавчої документації діючим нормі замовник має право не підписувати акт (акти) приймання виконаних будівельних робіт формами № КБ-2в та довідку (довідки) про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою № КБ-3.

Матеріалами справи встановлено, що за актами приймання передачі та складеними до них довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по договору № 794 від 03.10.2017 року позивач прийняв виконану відповідачем у повному обсязі роботу, що відповідає умовам договору і в належному порядку оформлена, всього загальною вартістю 1 496 984, 05 грн.

Акти приймання передачі та складені до них довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати підписані та скріплені печатками, як позивача, так і відповідача без будь-яких зауважень.

Виконані роботи в повному обсязі оплачені позивачем, що підтверджується платіжним дорученням наявними у матеріалах справи на суму 1 496 984, 05 грн., копія якого долучена до справи.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) проведено позаплановий аудит діяльності КП "Плесо", про що 28.12.2019р. було складено відповідний Аудиторський звіт "За результатами позапланового аудиту оцінки діяльності Управління екології та природних ресурсів й КП "Плесо" щодо дотримання законодавства, планів, процедур, контрактів з питань стану збереження активів, інформації та управління комунальним майном щодо робіт з будівництва (реконструкції, капітального ремонту) об`єктів, включених до Програм соціально-економічного розвитку м. Києва на відповідні роки, розташованих вздовж (поблизу) озер Лебедине, Підбірна та Русанівської протоки" №070-5-13/47.

За наслідками проведеного аудиту було встановлено, що відповідно до укладеного між КП "Плесо" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "БК Альтаір" (виконавець), договору на виконання будівельних робіт № 794 від 03.10.2017 року було завищено вартість будівельно-монтажних за наданими актами форми № КБ-2в - 585,7 тис. грн., що призвело до втрат бюджетних коштів, а саме: завищення обсягів робіт - 209,3 тис. грн.; завищення вартості матеріалів (неефективне використання коштів) - 234,2 тис. грн.; завищення кількості матеріалів - 65,3 тис. грн.; інші - 76,9 тис. грн.

Згідно з дорученням Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту від 08.07.2019 року № 070-5-17/1305, комунальним підприємством "Київекспертиза", з метою підтвердження відповідності обсягів та вартості виконаних підрядних робіт затвердженій проектно-кошторисній документації, поданих до сплати обсягів робіт шляхом безпосередніх обмірів в натурі та документальної перевірки, по даному договору проводилась перевірка актів приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в між замовником - КП "ПЛЕСО" та підрядником/виконавцем - ТОВ "БК Альтаір".

За результатами розгляду наданих матеріалів і документів, перевірки виконання робіт в натурі встановлено наступне.

Проведено перевірку вартості фактично виконаних будівельних робіт і витрат. Вартість робіт за всіма наданими актами приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-3в, що підписані замовником - КП "ПЛЕСО" та виконавцем - ТОВ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ АЛЬТАІР" за жовтень - грудень 2017 року на загальну суму 1489,71925 тис. грн., з ПДВ.

Після перевірки вартість виконаних робіт за актами приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в, склала 904,05881 тис. грн., з ПДВ.

В тому числі вартість обсягів робіт виконаних по дефектному акту, який не пройшов експертизу складає 505,95091 тис. грн., що несе ризик втрати бюджетних коштів, а саме: завищення вартості виконаних робіт за наданими актами форми № КБ-2в складає 585, 66044 тис. грн., з ПДВ, в тому числі:

а) завищення вартості обсягів робіт складає 209,32294 тис. грн.;

б) неефективне використання коштів, до якого призвело завищення вартості матеріалів складає 234,15582 тис. грн.;

в) завищення вартості, пов`язане з неправильним застосуванням РЕКН, складає 40,23330 тис. грн. Кошторисні норми визначають нормативну кількість ресурсів, необхідних для відповідного виду робіт, якщо технічні рішення, технологія будівельного виробництва,технічні характеристики будівельних машин і механізмів, чинні стандарти на матеріали,вироби, конструкції, устаткування не відповідають фактично виконаним роботам на об`єкті,виконується заміна норми на відповідну для даного виду робіт;

д) завищення кількості матеріалів складає 65,29024 тис. грн.;

е) завищення вартості загальновиробничих витрат у зв`язку з відсутністю розрахунків на оплату перших п`яти днів непрацездатності внаслідок захворювань або травм та неправильним застосуванням підрядною організацією розміру єдиного внеску (Н21, НІ 16) складає 1,42280 тис. грн.;

є) завищення вартості експлуатації машин і механізмів складає 34,00236 тис. грн.;

ж) завищення заробітної плати складає 1,23298 тис. грн.

Посилаючись на вказані результати перевірок вартості робіт за договором № 794 від 03.10.2017 року, позивач стверджує про понесення ним збитків на суму 585 660, 44 грн., які просить стягнути з відповідача.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з наступних підстав.

Питання стягнення збитків у господарській діяльності врегульовано статтею 22 Цивільного кодексу України, статтями 224, 225 Господарського кодексу України.

Зокрема, у статті 224 Господарського кодексу України унормовано, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 Господарського кодексу України визначений вичерпний перелік складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, зокрема: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника у вигляді відшкодування збитків.

Заявлені до стягнення позивачем збитки у загальній сумі 585 660, 44 грн. обґрунтовуються включенням відповідачем до актів форми № КБ-2в завищеної вартості будівельно-монтажних.

Проте позивачем належними доказами доказування не доведено реальності понесення ним збитків, внаслідок оплати виконаних за договором робіт, оскільки ціна по договору № 794 від 03.10.2017 року була визначена на основі кошторису, погоджена сторонами, роботи за договором були прийняті позивачем без зауважень, що підтверджується підписаними актами приймання будівельних робіт за жовтень та грудень місяці 2017 року.

Надані позивачем в якості доказу завищення вартості виконаних робіт за вказаним вище договором Аудиторський звіт № 070-5-13/47 від 28.12.2019 року Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та довідка № 304-417 від 16.08.2019 року Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" не є тією беззаперечною підставою для стягнення збитків, оскільки акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Внутрішній аудит як система контролю за діяльністю підконтрольних суб`єктів створюється з метою ефективної оцінки та вдосконалення системи внутрішнього контролю та управління ризиками.

Таким чином, Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводить виключно внутрішній аудит підконтрольних суб`єктів, в тому числі позивача, для ефективного управління комунальними ресурсами, є органом оперативного контролю та не піднімає контрольних функцій будь-яких державних органів.

Враховуючи наведене, Аудиторський звіт № 070-5-13/47 від 28.12.2019 року Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та довідка № 304-417 від 16.08.2019 року Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" не є належним доказом факту завищення вартості робіт за договором № 794 від 03.10.2017 року на суму 585 660, 44 грн., оскільки виявлені порушення не впливають на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати, оскільки за своїми правовими наслідками акт ревізії у даному випадку фіксує порушення фінансової дисципліни учасника правовідносин, фінансово-господарська діяльність якого перевірялась.

Такі документи складалися з приводу наявності або відсутності відповідних порушень пов`язаних підприємств та містять лише думку органу, який його склав, вони не є рішенням суду або іншого повноважного органу, а тому викладені в них висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто звіт аудиту не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

При виборі і застосуванні норм права до спірних відносин суд враховує висновки, викладені у постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 у справі №21-237а13 та постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №910/12793/17, від 21.05.2018 у справі №922/2310/17 від 06.07.2018 у справі №904/7287/17, від 16.10.2018 у справі № 910/23357/17, від 18.10.2018 у справі №917/1064/17.

Встановлені Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київекспертиза" факти щодо господарської діяльності позивача підлягають доказуванню позивачем та оцінці судом на загальних підставах за правилами, встановленими чинним Господарським процесуальним кодексом України.

Отже, сам лише Аудиторський звіт Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та довідка КП "Київекспертиза" не є підставою для стягнення з відповідача визначеної у вказаних документах суми та не звільняють сторону від процесуального обов`язку доводити свої вимоги іншими належними та допустимими доказами.

Інших доказів на підтвердження наявності у діях відповідача складу цивільного правопорушення у формі збитків, що було б підставою для стягнення з відповідача суми 585 660, 44 грн. вартості завищення робіт в якості понесених позивачем збитків, суду не надано.

Позивачем не надано жодних первинних документів в підтвердження завищення вартості робіт за договором № 794 від 03.10.2017 року на суму 585 660, 44 грн.

Крім того, суд зауважує, що довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, а також акти приймання виконаних будівельних робіт по договору № 794 від 03.10.202017 року на суму 585 660, 44 грн. підписаний та скріплений печатками обох сторін, без будь-яких претензій та зауважень.

У контексті спірних правовідносин, які склалися між сторонами, та виходячи із законодавчо визначеного змісту терміну "збитки" заявлена до стягнення з відповідача сума 585 660, 44 грн., перерахована йому як виконавцю робіт за договором не є збитками у розумінні статті 22 Цивільного кодексу України та статті 225 Господарського кодексу України.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи, що позивачем не доведено порушення відповідачем зобов`язань за договором № 794 від 03.10.2017 року, а також не доведено належними та допустимими доказами завищення вартості виконаних робіт на загальну суму 585 660, 44 грн., суд дійшов висновку про недоведеність та необґрунтованість заявлених позивачем вимог та відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Судові витрати за розгляд справи відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 73, 86, 129, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано 09.07.2021 року (у зв`язку з перебуванням судді Данилової М.В. у відпустці)

Суддя М.В. Данилова