ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2021 р. м. Київ Справа № 911/2940/20

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Бондаренко О.М., розглянув матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте"

04080, м. Київ, вул. Корабельна, буд. 6,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс"

08021, Київська обл., Макарівський р-н, с. Ніжиловичі, вул. Петровського, буд. 126,

про зобов`язання вчинити дії за договором та стягнення збитків

за участі представників сторін:

позивача: Дударенко А.Д., ордер на надання правової допомоги серія АЕ №1056061 від 14.06.2021;

відповідача: Демянова Н.І., посвідчення №001121 від 09.03.2021; ордер на надання правової допомоги серія АА №1101569 від 28.04.2021.

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №2983/20 від 09.10.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс" про зобов`язання вчинити дії за договором та стягнення збитків.

Позовні вимоги обгрунтовані невиконанням відповідачем умов договору поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 28.02.2019, що укладений між ним та позивачем.

Судом перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.10.2020 позовну заяву залишено без руху та встановлено судом позивачу строк для усунення недоліків.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява (вх. № 23363/20 від 27.10.2020) відповідно до якої позивач усунув недоліки позовної заяви.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.10.2020 судом прийнято позовну заяву (вх. № 2983/20 від 09.10.2020) до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/2940/20 за правилами загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання суду призначено на 24.11.2020.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції (вх. № 24324/20 від 05.11.2020).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.11.2020 судом клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте" про участь позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено, доручено Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська забезпечити проведення судового засідання 24.11.2020 в режимі відеоконференції.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю уповноваженого представника відповідача в іншому судовому засіданні (вх. № 26091/20 від 24.11.2020).

У судове засідання 24.11.2020 з`явився представник позивача, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.11.2020 судом задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс" про відкладення розгляду справи, відкладено підготовче засідання у справі № 911/2940/20 на 17.12.2020, задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте" про участь позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції та доручено Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська забезпечити проведення судового засідання 17.12.2020 у справі в режимі відеоконференції.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про відмову відповідачу у прийнятті відзиву судом до розгляду (вх. № 31215/20 від 17.12.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. № 31194/20 від 17.12.2020) у зв`язку із зайнятістю представника.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 31210/20 від 17.12.2020).

Через канцелярію Господарського суду Київської облаті від відповідача надійшла заява про поновлення процесуального строку на подання відзиву на позов (вх. № 31210/20 від 17.12.2020).

У судове засідання 17.12.2020 з`явилась представник позивача та надала усні пояснення по справі, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.12.2020 судом відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс" про поновлення процесуального строку для подання відзиву, прийнято відзив на позовну заяву та постановлено подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням відзиву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс" на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.12.2020 судом продовжено строк підготовчого провадження у справі № 911/2940/20 на тридцять днів та відкладено підготовче засідання в режимі відеоконференції на 15.01.2021 о 14:00.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. № 32087/20 від 30.12.2020).

Підготовче засідання, що призначене на 15.01.2021, не відбулось у зв`язку із хворобою судді.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.01.2020 судом призначено підготовче засідання на 12.02.2021 в режимі відеоконференції.

У судове засідання 12.02.2021 з`явились представники обох сторін та надали усні пояснення по справі.

Представник позивача у судовому засіданні заявив суду про те, щоб подану ним заяву в порядку частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, що долучена до відповіді на відзив, вважати заявою про проведення судової експертизи у справі №911/2940/20 за ініціативою позивача.

Представник відповідача заявив суду усне клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні з метою ознайомлення із заявою позивача про проведення судової експертизи у справі та надання власних пояснень з цього питання.

У судовому засіданні 12.02.2021 суд, на підставі частини 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати, без оформлення окремим документом, із занесенням до протоколу судового засідання, про надання дозволу відповідачу на подання до суду додаткових письмових пояснень стосовно клопотання позивача про призначення судової експертизи у справі №911/2940/20, в порядку частини 5 статті 161 Господарського процесуального кодексу України.

У судовому засіданні судом оголошено перерву до 24.02.2021, відповідно до пункту 4 частини 5 статті 183 Господарського процесуального кодексу України.

У судове засідання 24.02.2021 з`явились представники позивача та відповідача.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.02.2021 судом призначено судову експертизу у справі №911/2940/20, проведення судової експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист, в якому суду повідомляється про те, що вищевказаною експертною установою, відповідно до пункту 4.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, ухвала Господарського суду Київської області від 24.02.2021 залишена без виконання, у зв`язку із тим, що питання, які поставлені судом Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України в даній ухвалі виходять за межі компетенції експертів Інституту.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.04.2021 судом поновлено провадження у справі №911/2940/20 та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 22.04.2021.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про відкликання заяви позивача про призначення експертизи (вх. №8694/21 від 13.04.2021).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про витребування у відповідача оригіналу технічного акту виконаних робіт ТОВ «Альтернативні технології ПФ» від 03.06.2020 (вх. №8694/21 від 13.04.2021).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю уповноваженого представника відповідача в іншому судовому засіданні (вх. №9484/21 від 21.04.2021).

У судове засідання 22.04.2021 з`явився представник позивача, представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений.

У судовому засіданні 22.04.2021 представник позивача підтримав подане ним клопотання про проведення судових засідань у справі в режимі відеокоференції з використанням власних технічних засобів (вх. №8974/21 від 15.04.2021).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.04.2021 судом задоволено клопотання позивача та витребувано у відповідача оригінал письмового доказу для огляду у судовому засіданні, відкладено підготовче засідання у справі № 911/2940/20 на 29.04.2021.

У судове засідання 29.04.2021 з`явились представники позивача та відповідача та надали усні пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.04.2021 судом закрито підготовче провадження у справі №911/2940/20 та призначено справу до розгляду по суті на 27.05.2021.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло вступне слово (вх. №13204/21 від 27.05.2021).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про вступ у справу в якості представника (вх. № 286/21 від 14.06.2021).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли письмові пояснення (вх. № 14863/21 від 16.06.2021).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли заяви (вх. № 14908/21 від 16.06.2021, вх. № 15085/21 від 17.06.2021), додаткові пояснення (вх. № 15252/21 від 22.06.2021), заява про стягнення судових витрат (вх. № 15414/21 від 24.06.2021).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.05.2021 відкладено судове засідання на 24.06.2021.

У судове засідання 24.06.2021 з`явився представник позивача, який підтримав позовні вимоги та представник відповідача, який заперечував проти задоволення позову.

Відповідно до частини 6 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 24.06.2021 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, суд

встановив:

1. Правовідносини сторін

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Келте» (далі - позивач, виконавець) та Товариством з обмеженою відповідальність «Енергобудпостачсервіс» (далі - відповідач, покупець) укладено договір поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 28.02.2019 (далі - Договір), згідно з яким, в порядку і на умовах, визначених цим договором, підрядник бере на себе обов`язки не тільки якісно виконати роботи з постачання та монтажу холодильного обладнання, згідно специфікацій із власних матеріалів та устаткування (монтаж сандвіч панелей, електричної частини та обладнання холоду), а і гарантує правильність технології охолодження та заморозки ягоди згідно технічного завдання.

Відповідно до пункту 1.3 Договору підрядник гарантує якісне проведення робіт по постачанню та монтажу обладнання згідно цього договору в повному об`ємі, під ключ.

Згідно з пунктом 3.1 Договору кінцевий термін постачання обладнання та виконання робіт до 01.07.2019, поетапний термін постачання обладнання та виконання робіт вказується в специфікаціях та в графіку постачання та виконання до даного договору.

Відповідно до пункту 3.2. Договору замовник на термін дії договору надає підрядникові можливість безперешкодного доступу на територію об`єкту монтажу та створює необхідні умови для проведення робіт.

Пунктом 4.1 Договору визначено, що постачання вважається повністю здійснене після підписання сторонами актів прийому передачі матеріалів, устаткування та робіт згідно договору.

Відповідно до пункту 4.2 Договору в разі відмови замовником підписати акт прийому-передачі виконаних робіт протягом 5 днів, без належної письмової мотивації, роботи вважаються виконаними належним чином.

У разі виявлення недоліків в роботі, виконаної підрядником, складається дефектний акт з вказівкою переліку недоліків і термінів їх усунення, а також нової дати приймання робіт (пункт 4.5. Договору).

Згідно з пунктом 5.1 Договору підрядник гарантує належну якість та роботу обладнання, а також надає гарантію на проведені монтажні роботи протягом 18 місяців з моменту підписання акту виконаних робіт.

Відповідно до пункту 5.2 Договору гарантійні зобов`язання діють за умови виконання замовником Інструкції з експлуатації обладнання і своєчасного проведення технічного обслуговування. Підрядник зобов`язаний надати замовнику «Інструкцію з експлуатації обладнання і своєчасного проведення технічного обслуговування» до моменту приймання-передачі робіт.

Пунктом 5.3. Договору визначено, що гарантія не дійсна за умов: якщо не було повністю виконано усі правила експлуатації згідно з інструкцією, приведеної в паспорті на обладнання; предмет договору був підданий змінам, або в устаткуванні були вбудовані частки інородного походження без письмової згоди підрядника; деталі мають пошкодження, які виникли внаслідок помилок при експлуатації, недбалості, неналежного зберігання; був проведений несанкціонований доступ до елементів холодильної системи та їх регулювання (монтаж, демонтаж), регулювання елементів холодильної установки персоналом, який не пройшов інструктаж; технічні параметри електроживлення не відповідають технічним характеристикам обладнання; при наявності явних механічних пошкоджень.

Відповідно до пункту 5.4 Договору гарантія підрядника включає: виправлення неякісно виконаних монтажних робіт, заміна неякісних частин обладнання в разі виявлення дефектів протягом 2 днів з дня отримання від замовника письмового повідомлення; заміну неякісних частин обладнання протягом 7 днів з дня отримання від замовника письмового повідомлення.

Згідно з пунктом 5.7. Договору гарантія на обладнання не включає в себе технічне обслуговування протягом гарантійного періоду.

Пунктом 5.8. Договору визначено, що у випадку, якщо несправність виникла наслідок порушення вимог експлуатації установки, підрядник може усунути несправність за рахунок замовника.

Відповідно до пункту 3 Додаткової угоди від 01.10.2019, підписавши цю додаткову угоду сторони погоджують, що виконавець виконав, а замовник прийняв у повному обсязі виконані роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер згідно специфікації -1 та специфікації-2, технічного завдання та пункту 1.1. Договору поставки монтажу № 28/02/АВ-1 від 28 лютого 2019 року своєчасно.

Пунктом 4 Додаткової угоди визначено, що недоліки, вказані в акті № 7 від 01 жовтня виконавець зобов`язується усунути до 01.01.2020.

Додатковою угодою від 26.08.2020 сторонами погоджено, що, станом на дату підписання цієї угоди, заборгованість замовника перед виконавцем складає 37592,47 грн.

26.08.2020 між сторонами підписано акт про усунення недоліків за актом дефекації № 7 від 31.10.2019, претензій щодо якості, об`єму та строків виконання робіт у замовника немає.

2. Короткий зміст позовних вимог

Позовні вимоги обгрунтовані невиконанням відповідачем умов договору поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 28.02.2019, що укладений між ним та позивачем, з прийняття обладнання, що передане позивачу для проведення діагностики у зв`язку з пошкодженням вказаного обладнання, з огляду на що також заявлені збитки.

3. Аргументи Товариства з обмеженою відповідальністю «Келте»

28.08.2020 співробітниками відповідача повідомлено про аварійний вихід з ладу, в ніч з 27 на 28 серпня 2020 року, компресора Bitzer HSN7451-60, що перебуває на гарантійному обслуговуванні позивача за умовами Договору.

Того ж дня, представником позивача шляхом візуального огляду виявлено, що вказаний компресор згорів та не підлягає подальшій експлуатації. Причини виникнення поломки шляхом візуального огляду, без детальної експертизи компресора та щита керування не могли бути виявлені, у зв`язку з чим компресор та контролер були передані позивачу для забезпечення проведення діагностики та виявлення причини виходу обладнання з ладу.

Незалежною організацією ТОВ «Алькантар» проведено поглиблене обстеження та діагностика компресора та щита керування за результатами якого: компресор вийшов з ладу через високу температуру мастила. З огляду на схеми налаштування контролера, захисні блокування компресора спрацьовують у випадку перегріву та зупиняють його. Таким чином, компресор було запущено примусово або без урахувань попереджень чи аварійних сигналів, у зв`язку з чим система охолодження масла не вмикалась, отже, саме примусовий запуск компресора після його зупинки, що була викликана захисним блокуванням схеми контролера, або запуском компресора з ігноруванням попереджувальних сигналів, став причиною виходу компресора з ладу.

02.09.2020 на адресу відповідача направлено лист з повідомленням про результати діагностики із зазначенням, що аварійний вихід компресора з ладу не є гарантійним випадком.

У відповідь на повідомлення позивача від 02.09.2020, від відповідача надійшов лист № 29 від 04.09.2020, в якому зазначено, що причиною виходу з ладу компресора стало неспрацювання захисту обладнання від перегріву, тому поломка обладнання є гарантійним випадком та підлягає заміні/ремонту за рахунок позивача. Крім того, позивач без надання дозволу відповідача, здійснив демонтаж та вивезення компресора та контролера управління гвинтовим компресором камери шокової заморозки.

07.09.2020 позивачем на адресу відповідача направлено лист № 23 із роз`ясненням причини виходу з ладу компресора та контролера, який залишено відповідачем без реагування.

18.09.2020 на адресу відповідача направлено лист про повернення після обстеження щита керування, налаштування контролера та компресора, що відбудеться 22.09.2020.

18.09.2020 між позивач та Фізичною особою-підприємцем Гуртовим Сергієм Олександровичем укладено договір транспортного експедирування № 180920/1.

В актах надання послуг № 708 від 22.09.2020, № 711 від 23.09.2020 сторонами договору погоджено вартість послуг з перевезення в сумі 2240,00 грн. та 3020,00 грн.

22.09.2020 транспортний засіб перевізника не був допущений на територію відповідача, про що складено акт про відмову вантажоодержувача від прийняття вантажу від 22.09.2020.

23.09.2020 на адресу відповідача повторно направлено лист-повідомлення про отримання майна, яке відбудеться 29.03.2020, проте, відповідачем майно знову не отримано, що підтверджується актом відмови від прийняття вантажу.

25.09.2020 на адресу відповідача направлено лист № 32 з додатками - актами наданих послуг та видатковими накладними, жодних відповідей на зазначений лист від відповідача не надходило, акти приймання-передачі не повернуто, тобто, з урахуванням вимог пункту 4.2. Договору, зазначені акти приймання передачі та роботи, що зазначені в них, вважаються прийнятими та виконаними належним чином, що, у свою чергу, спростовує аргументи відповідача щодо невиконання позивачем договірних зобов`язань.

Крім того, відповідачем долучено до матеріалів справи документи на підтвердження несанкціонованого втручання в роботу компресора третіми особами ТОВ «Альтернативні технології ПФ», що підтверджується договором № 2503-19 надання послуг з технічного нагляду за виконанням монтажних та пусконалагоджувальних робіт від 25.03.2019 та актом виконаних робіт, тобто, з урахуванням вимог пункту 5.3 Договору і того, що з позивачем не узгоджено проведення зазначених робіт, очевидно, що гарантія на спірний випадок не розповсюджується.

4. Аргументи Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобудпостачсервіс»

Відповідно до пункту 4.1 Договору сторонами погоджено, що постачання вважається повністю здійсненим після підписання сторонами актів приймання-передачі матеріалів, устаткування та робіт згідно договору.

Пунктом 4.3. Договору визначено, що приймання робіт проводиться у присутності уповноваженого представника замовника протягом 5 днів з моменту отримання повідомлення замовником від підрядника про готовність до здачі робіт.

Станом на 16.12.2020 на адресу замовника повідомлень від виконавця/підрядника про готовність здачі робіт не надходило.

Акт про усунення недоліків за актом дефекації № 7 від 31.10.2019 не може вважатись актом прийому-передачі робіт за договором поставки та монтажу № 28/02/АВ-1 від 28.02.2019, оскільки, є підтвердженням проведення частини робіт по усуненню дефектів (недоліків), що спричинені, у свою чергу, неналежним виконанням підрядником зобов`язань за договором.

29.08.2020 представниками підрядника здійснено несанкціоноване вторгнення на територію замовника, втручання в роботу комплексу охолодження та зберігання продукції, самовільний демонтаж та вивезення за межі території обладнання - контролера шокової заморозки та гвинтового компресора.

Станом на 16.12.2020 у відповідача відсутня інформація щодо: технічного стану обладнання на момент його демонтажу, технічного стану обладнання на даний час, дій, що були вчинені зі сторони позивача по відношенню до даного обладнання, зокрема, щодо можливого втручання в параметри роботи контролера та видалення інформації стосовно аварії, з метою приховування факту некоректної роботи (налаштування) контролера компресорного обладнання та неякісного монтажу за сторони позивача.

Крім того, викладені позивачем у листах від 02.09.2020 та від 07.02.2020 висновки щодо причини виходу з ладу обладнання, не є експертними та такими, з яких можливо було б встановити несправності обладнання та відсутність у такій несправності вини позивача, більше того, наразі, дане питання є передчасним, оскільки роботи за Договором не приймались, а, отже, належність/відповідність якості, відсутність дефектів/недоліків встановленого та несанкціоновано вилученого позивачем обладнання не зафіксовано у двосторонньому акті, підписаному сторонами.

Відповідно до пункту 9.5. Договору замовник може на свій розсуд залучити третю сторону для контролю проведення робіт.

15.03.2019 на адресу позивача направлено лист-повідомлення № 16 про залучення ТОВ «Альтернативні технології ПФ» до проведення технічного контролю.

Крім того, у травні 2020 року замовник звернувся до ТОВ «Альтернативні технології ПФ» (лист 7/1 від 29.05.2020) з проханням здійснити обстеження технічного стану обладнання холодильного та морозильного комплексів та надати висновки стосовно їх робочого стану, необхідності проведення технічного обслуговування. Згідно з технічним актом виконаних робіт від 03.06.2020, зазначено про витік фреону та несправність клапанів перекачування фреону, відсутність фреону в ресивері камери охолодження, несправність трансформатора живлення компресора та датчика низького тиску.

Також, листом від 09.09.2020 № 08/09-3 ТОВ «Альтернативні технології ПФ» повідомила відповідача, що вихід з ладу компресора міг статися внаслідок перегріву мастила, причинами чого можуть бути наступні випадки: система охолодження мастила працювала некоректно; не ввімкнулись вентилятори на охолоджувачі мастила; не спрацювала автоматика приладів контролю мастила.

Окрім того, зазначається про те, що захисна автоматика повинна була, у будь-якому випадку, унеможливити повторне включення компресора та захистити його від перегріву.

5. Норми права, що підлягають застосуванню

Відповідно до статті 194 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина 1 статті 22, стаття 611, частина 1 статті 623 Цивільного кодексу України). Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

При цьому, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків, надати докази невиконання відповідачем зобов`язань і підтвердити причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. Натомість, відповідач повинен спростувати визначену цивільним законодавством презумпцію винного заподіяння шкоди.

Згідно з статтею 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. Законом щодо окремих видів господарських зобов`язань може бути встановлено обмежену відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків. Виходячи з конкретних обставин, суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ціни на день винесення рішення суду.

Відповідно до частини 2 статті 218 Господарського кодексу України Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Згідно з статтею 265 Господарського кодексу України за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Статтею 655 Цивільного кодексу України визначено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з пунктом 30 Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання по якості, затвердженої постановою Державного арбітража при Раді Міністрів Союзу РСР від 25.04.1966, якщо між виробником (відправником) і одержувачем виникнуть розбіжності про характер виявлених дефектів і причини їх виникнення, то для визначення якості продукції одержувач зобов`язаний запросити експерта бюро товарних експертиз, представника відповідної інспекції за якістю або іншої компетентної організації.

Згідно з статтею 679 Цивільного кодексу України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Відповідно до статті 859 Цивільного кодексу України якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Відповідно до положень Господарського кодексу України, які регулюють питання гарантії якості товарів та претензій у зв`язку з недоліками поставлених товарів (стаття 269), гарантійний строк експлуатації обчислюється від дня введення виробу в експлуатацію, але не пізніше одного року з дня одержання виробу покупцем (споживачем), а щодо виробів народного споживання, які реалізуються через роздрібну торгівлю, - з дня роздрібного продажу речі, якщо інше не передбачено стандартами, технічними умовами (у разі наявності) або договором.

З викладеного вбачається, що гарантійний строк експлуатації - це період в часі протягом якого постачальник гарантує використання товару за призначенням за умови дотримання споживачем правил експлуатації.

Отже, саме протягом вказаного строку (який обчислюється від дня введення виробу в експлуатацію, але не пізніше одного року з дня його одержання покупцем) постачальник виконує гарантійні зобов`язання, тобто несе відповідальність за дотримання вимог щодо якості поставленого товару, які обумовлено сторонами або установлено положеннями чинного законодавства.

6. Фактичні обставини, встановлені судом, докази, що прийняті та відхилені судом, мотиви прийняття або відхилення кожного доказу та аргументу, викладеного сторонами у матеріалах справи та висновки суду за результатами розгляду справи

Обставини, що підлягають встановленню у даній справі: факт виконання умов договору поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 28.02.2019; наявність гарантійного випадку; наявність підстав для стягнення збитків.

6.1. Відносно факту виконання умов договору, суд зазначає таке.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Келте» та Товариством з обмеженою відповідальність «Енергобудпостачсервіс» укладено договір поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 28.02.2019, згідно з яким, в порядку і на умовах, визначених цим договором, підрядник бере на себе обов`язки не тільки якісно виконати роботи з постачання та монтажу холодильного обладнання, згідно специфікацій із власних матеріалів та устаткування (монтаж сандвіч панелей, електричної частини та обладнання холоду), а і гарантує правильність технології охолодження та заморозки ягоди згідно технічного завдання.

Пунктом 4.1 Договору визначено, що постачання вважається повністю здійсненим після підписання сторонами актів прийому-передачі матеріалів, устаткування та робіт згідно договору.

Відповідно до пункту 3 Додаткової угоди від 01.10.2019, підписавши цю додаткову угоду, сторони погоджують, що виконавець виконав, а замовник прийняв у повному обсязі виконані роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер згідно специфікації-1 та специфікації-2, технічного завдання та пункту 1.1. Договору поставки монтажу № 28/02/АВ-1 від 28 лютого 2019 року своєчасно.

Пунктом 4 Додаткової угоди визначено, що недоліки, вказані в акті № 7 від 01 жовтня виконавець зобов`язується усунути до 01.01.2020.

Згідно з частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до частини 1 статті 212 Цивільного кодексу України особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина).

Статтею 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Тобто, з урахуванням Додаткової угоди від 01.10.2019, сторони на власний розсуд погодили факт виконання умов договору, з відкладальною умовою, а саме: усунення недоліків, вказаних в акті дефекації № 7 до специфікації № 2 до Договору поставки та монтажу № 28/02/АВ-1 від 28.02.2019, що не заперечується сторонами.

26.08.2020 між сторонами підписано акт про усунення недоліків за актом дефекації № 7 від 31.10.2019, претензій щодо якості, об`єму та строків виконання робіт у замовника немає.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про фактичне виконання позивачем своїх обов`язків, що покладені на нього умовами договору № 28/02АВ-1, що підтверджується укладеною між сторонами додатковою угодою від 01.10.2019, пунктом 3 якої зафіксовано, що виконавець виконав, а замовник прийняв у повному обсязі виконані роботи з постачання та монтажу обладнання холодильних камер згідно Специфікації-1 та Специфікації-2, Технічного завдання та пункту 1.1. договору поставки та монтажу від 28.02.2019 № 28/02/АВ-1 своєчасно, а пунктом 4 визначено відкладальну умову, а саме: усунення недоліків вказаних в акті № 7, яка фактично виконана 26.08.2020, що підтверджується актом усунення недоліків, за підписом уповноважених представників сторін, крім того, відповідач факту отримання ним обладнання та факту монтажу обладнання позивачем протягом розгляду справи не заперечував, а, навпаки, стверджував, що позивач протиправно вивіз з його приміщень належне відповідачу обладнання, що, у свою чергу, також свідчить про фактичне виконання сторонами умов договору поставки та монтажу № 28/02/АВ-1 від 28.02.2019, саме - 26.08.2020.

6.2. Відносно наявності гарантійного випадку, суд зазначає таке.

28.08.2020 співробітниками відповідача повідомлено про аварійний вихід з ладу, в ніч з 27 на 28 серпня 2020 року, компресора Bitzer HSN7451-60, що перебуває на гарантійному обслуговуванні позивача за умовами Договору.

Того ж дня, представником позивача шляхом візуального огляду виявлено, що вказаний компресор згорів та не підлягає подальшій експлуатації. Причини виникнення поломки шляхом візуального огляду, без детальної експертизи компресора та щита керування не могли бути виявлені, у зв`язку з чим компресор та контролер були демонтовані уповноваженими представниками позивача для забезпечення проведення діагностики та виявлення причини виходу обладнання з ладу.

Незалежною організацією ТОВ «Алькантар» проведено поглиблене обстеження та діагностика компресора та щита керування за результатами якого встановлено: компресор вийшов з ладу через високу температуру мастила. З огляду на схеми налаштування контролера, захисні блокування компресора спрацьовують у випадку перегріву та зупиняють його. Таким чином, компресор було запущено примусово або без урахувань попереджень чи аварійних сигналів, у зв`язку з чим система охолодження масла не вмикалась, отже, саме примусовий запуск компресора після його зупинки, що була викликана захисним блокуванням схеми контролера, або запуском компресора з ігноруванням попереджувальних сигналів став причиною виходу компресора з ладу.

02.09.2020 на адресу відповідача направлено лист з повідомленням про результати діагностики із зазначенням, що аварійний вихід компресора з ладу не є гарантійним випадком.

Листом № 7/1 від 29.05.2020 замовник звернувся до Товарситва з обмеженою відповідальністю «Альтернативні технології ПФ» (лист 7/1 від 29.05.2020) з проханням здійснити обстеження технічного стану обладнання холодильного та морозильного комплексів та надати висновки стосовно їх робочого стану, необхідності проведення технічного обслуговування.

Згідно з технічним актом виконаних робіт від 03.06.2020, зазначено про витік фреону та несправність клапанів перекачування фреону, відсутність фреону в ресивері камери охолодження, несправність трансформатора живлення компресора та датчика низького тиску.

Також, листом від 09.09.2020 № 08/09-3 ТОВ «Альтернативні технології ПФ» повідомило відповідача, що вихід з ладу компресора міг статися внаслідок перегріву мастила, причинами чого можуть бути такі випадки: система охолодження мастила працювала некоректно; не ввімкнулись вентилятори на охолоджувачі мастила; не спрацювала автоматика приладів контролю мастила.

Окрім того, зазначається про те, що захисна автоматика повинна була, у будь-якому випадку, унеможливити повторне включення компресора та захистити його від перегріву.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.02.2021 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте" про призначення судової експертизи задоволено, призначено судову експертизу у справі № 911/2940/20.

25.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист про неможливість проведення експертизи, з огляду на те, що проведення комплексу із аналізу конструкторської документації і технологічних процесів виготовлення, монтажу та експлуатації досліджувальних виробів (їх складових) та супутньої інфраструктури, що, у свою чергу, потребує застосувань знань технології виробництва, обслуговування та експлуатації об`єктів дослідження, не входить до компетенції експертів інституту.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.04.2021 зобов`язано сторін надати суду письмові пропозиції щодо акредитованих випробувальних лабораторій у галузі технології виробництва, обслуговування та експлуатації об`єктів дослідження до компетенції експертів яких відносяться питання, що поставлені судом на вирішення судової експертизи відповідно до ухвали Господарського суду Київської області від 24.02.2021 у справі №911/2940/20.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява (вх. № 8694/21 від 13.04.2021) про відкликання заяви про призначення експертизи.

Частиною 4 статті 102 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

Відповідно до статті 679 Цивільного кодексу України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Відповідно до частини 6 статті 269 Господарського кодексу України постачальник (виробник) зобов`язаний за свій рахунок усунути дефекти виробу, виявлені протягом гарантійного строку, або замінити товари, якщо не доведе, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу. У разі усунення дефектів у виробі, на який встановлено гарантійний строк експлуатації, цей строк продовжується на час, протягом якого він не використовувався через дефект, а при заміні виробу гарантійний строк обчислюється заново від дня заміни.

Отже, за загальним правилом відповідальність продавця за недоліки товару може наступати у випадках, якщо недоліки виникли до передання товару покупцеві або якщо їх виникнення обумовлене причинами, що виникли до передачі товару. І відповідно, коли недоліки товару виявлені після переходу до покупця ризику випадкової загибелі та випадкового знищення товару, саме на покупця у такому випадку покладається обов`язок доведення того, що недоліки чи їх причини виникли до передачі йому товару.

Водночас, у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу.

Подібні правовідносини викладені у постановах Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 904/5002/18, від 30.09.2020 у справі № 927/787/19.

За результатами дослідження судом акту № 1293 від 01.09.2020 обстеження компресора Bitzer HSN7451-60, встановлено: - блок стиснення сильно перегрітий, покриття заводського ґрунту і фарби відсутнє, присутні сліди спалених проводів; - присутнє мастило в компресорі, мастило світлого кольору. У момент перегріву компресора циркуляція мастила проходила нормально, що в подальшому підтвердилось розтином. Найімовірніше, компресор перегрівся через високу температуру мастила; - запобіжний клапан, зворотний клапан, утілення валів і ptc-сенсор в неробочому стані; - пошкодження всіх підшипників. Полімерні сепаратори підшипників були розплавлені, отже, температура масла в компресорі досягла більше 150 градусів; - електродвигун компресора в неробочому стані. Межвиткове замикання обмоток статора, пробій на корпус. Лобова частина статора сильно перегріта, зруйнована ізоляція; - незначні пошкодження валів і блоку стиснення, необхідно провести полірування всіх робочих поверхонь.

Причина виходу з ладу компресора: заводський тепловий захист не спрацював або був проігнорованим. З компресором передано схему щита управління і настройки контролера, після дослідження встановлено, що захист по схемі працює та зупиняє компресор. Якщо компресор був запущений примусово, якимось іншим способом або всупереч попередженням і аваріям, то, можливо, логіка роботи була порушена і, наприклад, система охолодження мастила не включалась.

За результатами дослідження судом листа № 08/09-3 від 09.09.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтернативні технології», що долучений до матеріалів справи, встановлено, що вихід з ладу компресора дійсно міг статися по причині перегріву мастила: - система охолодження мастила працювала некоректно, була не налаштована правильно; - не ввімкнулись вентилятор на охолоджувачі мастила; - не спрацювала автоматика приладів контролю температури мастила. Захисна автоматика повинна була унеможливити повторне включення компресора і захистити його від перегріву.

Відповідно до пункту 4.14 розділу ІV Організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, із змінами і доповненнями, (у подальшому - Інструкція №53/5), висновок експерта складається з трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки).

У вступній частині висновку експерта зазначаються, зокрема, перелік об`єктів, що підлягають дослідженню, відомості про надані матеріали справи (у тому числі вид (назва) матеріалів (документів) та кількість аркушів), перелік відповідних питань та питання, які вирішуються експертом у порядку експертної ініціативи (якщо таке розглядалося), дані про експерта (експертів): прізвище, ім`я та по батькові, посада, клас судового експерта, науковий ступінь та вчене звання, освіта, освітньо-кваліфікаційний рівень, експертна спеціальність, стаж експертної роботи, дата та номер видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, ким видано та строк дії; попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України.

У дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань (пункт 4.15 розділу ІV Організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів (Інструкції №53/5).

У заключній частині викладаються висновки за результатами дослідження у вигляді відповідей на поставлені питання в послідовності, що визначена у вступній частині (пункт 4.16 розділу ІV Організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів (Інструкції №53/5).

Отже, з огляду на вищенаведене, суд зазначає, що долучені до матеріалів справи акт № 1293 від 01.09.2020 обстеження компресора Bitzer HSN7451-60 та лист № 08/09-3 від 09.09.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтернативні технології» не є висновками експертів, оскільки не містять відповідних обов`язкових ознак, а тому зазначені в них відомості є лише припущеннями відносно підстав виходу з ладу спірного обладнання.

Враховуючи вищенаведене і те, що у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника) і того, що позивачем не доведено, що дефекти виникли внаслідок порушення відповідачем правил експлуатації або зберігання виробу, оскільки матеріали справи не місять належних доказів, а позивачем відкликано заяву про призначення експертизи, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено вини відповідача в частині порушення правил експлуатації спірного майна, тобто, зазначений випадок підпадає під гарантію.

Аргументи позивача відносно втручання Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтернативні технології» в роботу спірного майна, що підтверджується договором надання послуг з технічного нагляду за виконанням монтажних та пусконалагоджувальних робіт № 2503-19 від 25.03.2019, актом надання послуг № 713 від 28.10.2019, актом наданих послуг № 153 від 31.07.2020 (роботи з ремонту холодильного обладання з матеріалами виконавця) відхиляються судом, з огляду на те, що пунктом 5.2 Договору визначено, що підрядник зобов`язаний надати замовнику «Інструкцію з експлуатації обладнання і своєчасного проведення технічного обслуговування» до моменту приймання передачі робіт, тобто, з урахуванням дати фактичного приймання-передачі робіт 26.08.2020, що підтверджується актом усунення недоліків за актом дефекації № 7 від 31.10.2019, очевидно, що після виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Альтернативні технології» робіт з чистки конденсаторів та дозаправка хладогену, позивач перед підписанням акту усунення недоліків проводив технічне обслуговування спірного майна, що, у свою чергу, виключає проведення несанкціонованого доступу до елементів холодильної системи та її регулювання.

Крім того, суд зазначає, що згідно з статтею 676 Цивільного кодексу України гарантійний строк починається з моменту передання товару покупцеві, якщо інше не встановлено договором купівлі-продажу. Гарантійний строк, встановлений договором купівлі-продажу, продовжується на час, протягом якого покупець не міг використовувати товар у зв`язку з обставинами, що залежать від продавця, до усунення їх продавцем. Гарантійний строк продовжується на час, протягом якого товар не міг використовуватися у зв`язку з виявленими в ньому недоліками, за умови повідомлення про це продавця в порядку, встановленому статтею 688 цього Кодексу. Гарантійний строк на комплектуючий виріб дорівнює гарантійному строку на основний виріб і починає спливати одночасно з ним. У разі заміни товару (комплектуючого виробу) неналежної якості на товар (комплектуючий виріб), що відповідає умовам договору купівлі-продажу, гарантійний строк на нього починає спливати з моменту заміни.

Положеннями статті 678 Цивільного кодексу України передбачено, що покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару.

Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару.

Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом.

Згідно з статтею 679 Цивільного кодексу України, продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.

Проте, з огляду на те, що встановленню у даній справі підлягали обставини фактичного виконання умов договору поставки та монтажу № 28/02АВ-1 від 29.02.2019, наявність гарантійного випадку та склад збитків, суд не досліджував питання між сторонами щодо розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми, можливість заміни позивачем товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника) або його ремонту, отже, з огляду на те, що договір фактично виконано 26.08.2020, що, у свою чергу, свідчить про початок дії гарантії і того, що позивачем не доведено, належними та допустими доказами, в розумінні вимог статтей 73, 76, 77, 78 Господарського процесуального кодексу України, наявності вини відповідача в частині порушення правил експлуатації, зберігання виробу або втручання в його роботу, оскільки, існує презумпція вини постачальника (виробника), того, що позивачем відкликано заяву про призначення судової експертизи та відстуності усіх елементів складу цивільного правопорушення, що виключає можливість стягнення збитків, суд, оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності та, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. Решта доводів сторін відповідають вищевикладеним висновкам суду.

7. Розподіл судових витрат

Судовий збір за подання позовної заяви, в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на позивача у повному обсязі.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 11, 73, 74, 76-80, 232, 237, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

вирішив:

У задоволенні позову (вх. № 2983/20 від 09.10.2020) Товариства з обмеженою відповідальністю "Келте" (04080, м. Київ, вул. Корабельна, буд. 6, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудпостачсервіс" (08021, Київська обл., Макарівський р-н, с. Ніжиловичі, вул. Петровського, буд. 126, ) про зобов`язання вчинити дії за договором та стягнення збитків - відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено 16.07.2021.

Суддя С.О. Саванчук