ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

06 липня 2021 року Справа № 649/1166/18

Господарський суд Херсонської області у складі судді Ярошенко В.П., за участю секретаря судового засідання Борхаленко О.А.,

розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом: Фермерського господарство "ВІТА", смт. Велика Лепетиха, Великолепетиський район, Херсонська область

до відповідача: Фермерського господарство "МІША", смт. Велика Лепетиха, Великолепетиський район, Херсонська область

про припинення права на довічне успадковуване володіння земельної ділянки, скасування державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею та скасування запису про реєстрацію державного акту

представники сторін не з`явились

встановив:

У листопаді 2018 року ФГ "ВІТА" звернулося до Великолепетиського районного суду Херсонської області із позовом до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління Держгеокадастру у Херсонській області.

Так, Фермерське господарство "ВІТА" просило суд:

- припинити право ОСОБА_1 на довічне успадковуване володіння земельною ділянкою площею 0,3133 га за межами населеного пункту в адміністративних межах Великолепетиської селищної ради Херсонської області, яке здійснюється відповідачем на підставі державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право довічного успадковуваного володіння землею за № 7 та виданого згідно рішення Великолепетиської селищної ради народних депутатів Великолепетиського району Херсонської області від 16.09.1992 № 66;

- скасувати державний акт на право довічного успадковуваного володіння землею, зареєстрований в Книзі записів державних актів на право довічного успадковуваного володіння землею за № 7 та виданий ОСОБА_1 на довічне успадковуване володіння земельною ділянкою площею 45,2 га для ведення селянського (фермерського) господарства;

- скасувати запис про реєстрацію державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право довічного успадковуваного володіння землею за № 7, згідно рішення Великолепетиської селищної ради народних депутатів Великолепетиського району Херсонської області від 16.09.1992 № 66.

Рішенням Великолепетиського районного суду Херсонської області від 20.02.2020 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 08.04.2021 скасовано рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 20.02.2020, провадження у справі за позовом ФГ "ВІТА" до ОСОБА_1 , третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Херсонській області про припинення права на довічне успадковуване володіння земельної ділянки, скасування державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею та скасування запису про реєстрацію державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею, закрито.

Роз`яснено ФГ "ВІТА" право на звернення за захистом своїх прав до господарського суду або протягом десяти днів з дня отримання господарством цієї постанови звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинна розглядатися в порядку господарського судочинства.

22.04.2021 на адресу Херсонського апеляційного суду від ФГ "ВІТА" надійшла заява від 12.04.2021, в якій заявник просить направити справу № 649/1166/18 за встановленою юрисдикцією.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 23.04.2021 заяву ФГ "ВІТА" про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено; постановлено направити справу № 649/1166/18 за позовом ФГ "ВІТА" до ОСОБА_1 , третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Херсонській області про припинення права на довічне успадковуване володіння земельної ділянки, скасування державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею та скасування запису про реєстрацію державного акту на право довічного успадковуваного володіння землею до Господарського суду Херсонської області.

19.05.2021 до Господарського суду Херсонської області надійшли матеріали справи № 649/1166/18 направлені Херсонським апеляційним судом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2021 вказану справу передано для розгляду судді Ярошенко В. П.

Ухвалою суду від 02.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі на 24.06.2021. Ухвалою суду від 24.06.2021 відкладено підготовче засідання на 06.07.2021.

05.07.2021 за вх. № 5443/21 від позивача надійшла заява про завершення підготовчого розгляду справи та щодо проведення судового засідання без участі його предствника.

06.07.2021 за вх. № 2/1985/21 надійшов відзив на позовну заяву, за яким відповідач просить продовжити строк для подання відзиву на позовну заяву до 06.07.2021, відмовити у задоволенні позовних вимог, підготовче засідання провести без участі представника відповідача.

Суд зазначає, що заява про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву є заявою з процесуальних питань.

Відповідно до ч.2 ст.169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Відповідно до ч.1 ст.178 ГПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, і який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч.8 ст.165 ГПК України) відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до ст.113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Дослідивши зміст поданого відповідачем відзиву та враховуючи обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку, суд дійшов висновку задовольнити клопотання відповідача, поновити процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву та долучити останній до матеріалів справи.

Суд зазначає, що розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження, її розгляд призначений у засіданні підготовчого провадження, завдання якого виконані відповідно до ст.177 ГПК України, а відтак підстави для відкладення підготовчого засідання відсутні.

Підготовче провадження підлягає закриттю, справа - призначенню до розгляду по суті у судовому засіданні.

Відповідно до ч.2 ст.195 ГПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Разом із тим, суд зазначає, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, справи мають бути розглянути впродовж розумного строку.

В поняття "розумний строк" розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Право на справедливий судовий розгляд включає в себе право на доступ до суду та право на доступ до правосуддя в широкому розумінні.

Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст.9 Конституції України. Пріоритетність застосування норм таких міжнародних договорів у господарському процесі встановлена ч.2 ст.3 ГПК України.

Відповідно до Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997 дана Конвенція та Протоколи до неї № 2, 4, 7, 11 є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ст.17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.

Критерій розумності строку розгляду справи також наведений в інформаційному листі Вищого господарського суду України від 18.11.2003 №01-8/1427 (зі змінами та доповненнями, внесеними в останнє інформаційним листом ВГСУ від 24.07.2008 №01-8/451). У цьому листі зазначено: "Критеріями оцінки розгляду справи упродовж розумного строку є складність справи, поведінка учасників процесу і поведінка державних органів (суду), важливість справи для заявника".

Визначаючи ці критерії, ВГСУ посилається на рішення Європейського суду з прав людини у справі "Красношапка проти України" № 23786/02 від 30.11.2006 (§ 51).

Таким чином, норми ГПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумності строку розгляду справи можна застосовувати, коли стороною у спорі є орган державної влади.

З огляду на вищенаведене, керуючись Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Європейської конвенції з прав людини), враховуючи перебування судді у щорічній плановій відпустці з 02.08.2021 по 03.09.2021, а також принцип незмінності складу суду, суд призначає розгляд справи по суті у судовому засіданні поза строком, встановленим ч.2 ст.195 ГПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.182, п.3 ч.2 ст.185, 234, 235 ГПК України, суд

постановив:

1. Клопотання Фермерського господарство "МІША" про продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву задовольнити.

2. Продовжити відповідачу процесуальний строк для подання відзиву у справі № 649/1166/18 до 06.07.2021. Відзив долучити до матеріалів справи.

3. Підготовче провадження у справі закрити.

4. Призначити розгляд справи по суті у судовому засіданні на 07 вересня 2021 року об 11:30 за адресою: м. Херсон, вул. Театральна, 18, зал судових засідань № 208.

5. У разі направлення учасниками справи у судове засідання уповноважених представників, останнім необхідно мати при собі, відповідно до вимог ст.60 ГПК України, документи, що підтверджують повноваження таких представників.

Ухвала відповідно до ч.2 ст.235 ГПК України набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: ks.arbitr.gov.ua/sud5024.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.07.2021.

Суддя В.П.Ярошенко