СУДОВИЙ НАКАЗ
Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В. розглянувши заяву № 1025 від 18.06.2021 року "Про видачу судового наказу" Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Дісна» (м. Київ) /надалі - Заявник/ до Фізичної особи-підприємця Кіщенко Віти Григорівни (м. Київ) /далі - Боржник/ про стягнення заборгованості за договором поставки № 241/20 від 21.12.2020 року у розмірі 856,26 грн., з них: основного боргу - 717,58 грн. (сімсот сімнадцять гривень 58 копійок), пені - 38,81 грн. (тридцять вісім гривень 81 копійка), інфляційних нарахувань - 34,31 грн. (тридцять чотири гривень 31 копійка), 3% річних - 8,55 грн. (вісім гривень 55 копійок) та штрафу 57,01 (п`ятдесят сім гривень 01 копійка), -
21.12.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фірма «Дісна» (надалі - постачальник, заявник) та Фізичною особою-підприємцем Кіщенко Вітою Григорівною, (надалі - покупець, боржник) було укладено договір поставки № 241/20, відповідно до п. 1.1. якого, постачальник зобов`язався на основі замовлень покупця передати (поставити) другій стороні - покупцеві товар згідно товарного асортименту постачальника, вказаного у видаткових накладних, а покупець зобов`язався прийняти вказаний товар і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до п. 2.1 договору загальна кількість товару, його асортимент зазначається у відповідному замовленні від покупця. Замовлення здійснюється на основі діючих цін постачальника і фіксується у видаткових накладних.
Згідно п. 7.1. договору покупець здійснює розрахунки за отриману партію товару на умовах відстрочення платежу впродовж 30 (тридцяти) календарних днів з дати поставки товару, тобто з дати вказаної у відповідній товаро-транспортній накладній.
Відповідно до п. 9.2. договору у випадку порушення покупцем строків оплати, останній несе відповідальність у вигляді подвійної облікової ставки НБУ від суми простроченого платежу за кожен день прострочення. Окрім того, постачальник має право стягнути з покупця 20 % річних від суми непогашеного платежу за кожен день прострочення платежу в якості відсотка за користування чужими грошовими коштами.
В обґрунтування заяви заявник посилається на наявність у покупця заборгованості щодо оплати поставленого товару у розмірі 717,58 грн.
У відповідності до статті 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За приписами ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
У відповідності до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.
За приписами ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За нормою ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також проценти річних від простроченої суми, встановлені договором або законом.
Отже, інфляційні витрати на суму боргу та проценти річних не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Інфляційні витрати на суму боргу та проценти річних входять до складу грошового зобов`язання.
Згідно з ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з вказаної заяви та доданих до неї документів, на підтвердження наявності господарських правовідносин між сторонами, заявником надано суду договір поставки № 241/20 від 21.12.2020 року, отже спір стосується грошової вимоги, заявлена до стягнення з боржника сума заборгованості не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, відповідно до ст. ст. 509, 525 Цивільного кодексу України та ч. 1 ст. 148 Господарського процесуального кодексу України, заявлені вимоги про видачу судового наказу підлягають задоволенню.
За п. 7 ч. 1 ст. 155 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Крім того, оскільки заявником за подання до суду заяви про видачу судового наказу сплачено 227,00 грн. судового збору, то вказана сума судового збору підлягає стягненню з боржника.
Керуючись ст. 147-149, 151, 154, 155, 156, 159 Господарського процесуального кодексу України, ст. 509, 525 Цивільного кодексу України, Господарський суд міста Києва
Боржник: Фізична особа-підприємець Кіщенко Віта Григорівна (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).
2. Повідомити Боржника про те, що під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених Стягувачем вимог по суті.
3. Відповідно до положень ст. 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу має містити:
1) найменування суду, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;
3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;
4) наказ, що оспорюється;
5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.
Заява підписується боржником або його представником.
До заяви про скасування судового наказу додаються:
1) документ, що підтверджує сплату судового збору;
2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;
3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.
4. Копію судового наказу, копію заяви Стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами, надіслати Боржнику.
5. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати Стягувачу.
7. Дата набрання судовим наказом законної сили ______________________.
8. Строк пред`явлення судового наказу до виконання до __________________(включно).
9. Дата видачі судового наказу Стягувачу _________________________________.
Суддя Котков Олександр Васильович
У відповідності до приписів ч. 3 ст. 154 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому Розділом ІІ цього Кодексу.
Порядок скасування судового наказу:
Боржник повинен протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до 113,50 грн. за наступними реквізитами:
- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030101
- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783
- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- код банку (МФО): 899998
- код класифікації доходів бюджету: 22030101.
Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____________________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд м. Києва (назва суду, де розглядається справа)
Зміст відповідної заяви про скасування судового наказу повинен відповідати вимогам ст. 157 Господарського процесуального кодексу України.
Суддя Котков Олександр Васильович