УХВАЛА

м. Київ

01.07.2021Справа № 752/24472/19
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ БІО ЦЕНТР",

відповідача-2 ОСОБА_2 ,

про визнання недійсною заяви, визнання недійсним рішення загальних зборів, визнання недійсними змін, внесених до статуту, скасування державної реєстрації змін до установчих документів, скасування реєстраційних дій/записів в реєстрі,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11.02.2021 заяву ОСОБА_1 про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено, справу №752/24472/19 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВ БІО ЦЕНТР", ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Цукрова Світлана Сергіївна про визнання недійсною заяви, визнання недійсним рішення загальних зборів, визнання недійсними змін, внесених до статуту, скасування державної реєстрації змін до установчих документів, скасування реєстраційних дій/записів в реєстрі передано до Господарського суду м. Києва, як суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд справи.

Відомості щодо паспортних даних відповідача-2 - ОСОБА_2 , підтверджених належними та допустимими доказами (копія паспорту, актуальний витяг з реєстру тощо) в матеріалах позовної заяви відсутні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.02.2021 до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації направлено запит щодо доступу до персональних даних фізичної особи ОСОБА_2 (номер облікової картки платників податків НОМЕР_1 ) за формою, наведеною в додатку №3 до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ № 207 від 02.03.2016.

Станом на 29.03.2021 від Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла відповідь на запит Господарського суду міста Києва від 24.02.2021 з інформацією, що відповідно до даних, які містяться в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади міста Києва», станом на дату формування листа громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 12.07.2001.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 залишено без руху позовну заяву, надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом: - надання доказів направлення позовної заяви з усіма додатками на належну адресу місцезнаходження відповідачів - 1,2; - надання належних доказів доплати судового збору в розмірі 7 528,00 грн.

Зазначена ухвала суду була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення за №533 на адресу ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_2 ) зазначену в позовній заяві.

Разом з цим, згідно відомостей з офіційного веб-сайту «Укрпошта», поштове відправлення за №533 не було вручено адресату, про що здійснено відмітку від 21.04.2021: "Повернення за зворотною адресою: інші причини".

Крім того, 23.04.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду повернувся конверт поштового відправлення за №533, яке не було вручено позивачу, про що здійснено відмітку від 21.04.2021: "адресат відсутній за вказаною адресою".

За приписами п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відтак, день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки вважається днем вручення відповідачу ухвали суду про призначення справи до судового розгляду по суті в силу положень п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до положень частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За таких обставин, останнім днем строку для усунення недоліків позовної заяви було 05.05.2021.

Однак, станом на 01.07.2021 від ОСОБА_1 доказів усунення недоліків позовної заяви не надійшло. Інші заяви або клопотання позивачем також не були подані.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з цим, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Суд звертає увагу, що саме таким обмеженням є строки, які встановленні Господарським процесуальним кодексом України.

Зокрема, частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Разом з цим, частиною 2 вказаної статті визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.05.2018 № 925/125/14.

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

З огляду на те, що наявні у позовній заяві недоліки у визначений судом строк позивач не усунув, жодних заяв або клопотань щодо неможливості виконання вимог ухвали не надав, позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню на підставі частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи заявнику.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Приходько