РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.06.2021Справа № 910/12106/20

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ХДМ - Сервіс"

про визнання недійсним рішення загальних зборів та скасування реєстраційних дій

Представники учасників справи:

Від позивача: Олейнічук Р.В. - особисто;

Від відповідача-1: не з`явились;

Від відповідача-2: не з`явились;

Від третьої особи: не з`явились.

Присутні у судовому засіданні: ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 - вільні слухачі.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач -1) та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна (далі - відповідач - 2) про:

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ-СЕРВІС" (), на підставі якого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 31 липня 2020 року та 03 серпня 2020 року були внесені записи про зміну місцезнаходження, керівника та складу або інформації про засновників Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ-СЕРВІС" ();

- визнання незаконними та скасувати реєстраційні дії та внесені на їх підставі до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ- СЕРВІС" ():

- реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 31.07.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна місцезнаходження, зміна керівника юридичної особи;

- реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 03.08.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна складу або інформації про засновників.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на те, що він ніякої участі у загальних зборах учасників Товариства після 21 червня 2019 року не приймав, ніяких договорів стосовно відчуження належного йому на праві власності майна - частки у статутному капіталі Товариства не укладав і не мав наміру їх укладати, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду за захистом свої прав та законних інтересів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2020 здійснено запит щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_2 .

Разом з позовною заявою заявник подав до суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2020 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову.

14.09.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА надійшла відповідь на запит суду щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) ОСОБА_2 , з якого вбачається, що відповідно до Реєстру територіальної громади міста Києва ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 24.04.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.09.2020 відкрито провадження у справі № 910/12106/20, на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справу третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ХДМ - Сервіс", в порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ - Сервіс", підготовче засідання призначено на 19.10.2020.

02.10.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації надійшли матеріали реєстраційної справи.

19.10.2020 підготовче засідання у справі № 910/12106/20 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Літвінової М.Є. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.10.2020 по справі № 910/12106/20 призначено підготовче засідання на 09.11.2020.

09.11.2020 підготовче засідання у справі № 910/12106/20 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Літвінової М.Є. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2020 по справі № 910/12106/20 призначено підготовче засідання на 07.12.2020.

15.10.2020 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшла заява збільшення позовних вимог, залучення співвідповідачів та третьої особи, в якій позивач просить суд:

- залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_6 ;

- залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю "ГАЛАКТИКА ЛОГІСТІКС";

- збільшити розмір позовних вимог та викласти позовні вимоги у наступній редакції, а саме:

- визнати недійсними всі рішення загальних зборів учасників ТОВ "ХДМ- СЕРВІС" оформлене Протоколом №30/07/20 від 30 липня 2020 року загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ-СЕРВІС" ();

- визнати недійсним Договір від 28.07.2020, на виконання якого був складений Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ-СЕРВІС" () від 31 липня 2020 року;

- визнати незаконними та скасувати реєстраційні дії та внесені на їх підставі до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "ХДМ- СЕРВІС" ();

- реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 31.07.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна місцезнаходження, зміна керівника юридичної особи;

- реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 03.08.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна складу або інформації про засновників;

- визнати недійсним Акт приймання-передачі та грошової оцінки майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЛАКТІКА ЛОГІСТІКС" () від 04 серпня 2020 року;

- визнати недійсним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53488257 від 06.08.2020 13:36:23.

У підготовчому засіданні 07.12.2020 представник позивача підтримав заяву про збільшення позовних вимог, залучення співвідповідачів та третьої особи.

Представники відповідачів 1-2 та третьої особи у підготовче засідання 07.12.2020 не з`явились.

Представник третьої особи про дату та час підготовчого засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 657.

Конверт з ухвалою суду від 19.11.2020, який направлявся на адресу відповідача -1: АДРЕСА_2 був повернутий до суду відділенням поштового зв`язку з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Конверт з ухвалою суду від 19.11.2020, який направлявся на адресу відповідача -2: АДРЕСА_3 був повернутий до суду відділенням поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Судом також враховано, що за приписами ч.1 ст.9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.2 ст.2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідачі мали право та дійсну можливість ознайомитись, з процесуальними документами у справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

У підготовчому засіданні 07.12.2020 судом розглянуто подану позивачем заяву про збільшення позовних вимог та вирішено відмовити у прийнятті означеної заяви до розгляду.

Судом залишено без розгляду клопотання про залучення співвідповідача та залучення до участі у справу третьої особи, у зв`язку з відмовою у прийнятті до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2020 відкладено підготовче засідання по справі № 910/12106/20 на 23.12.2020.

23.12.2020 через електронну пошту суду від представника позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

У підготовчому засіданні 23.12.2020 представник позивача подав клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.

Представники відповідачів 1-2 та третьої особи у підготовче засідання 23.12.2020 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2020 заяву від 22.12.2020, яка надійшла на адресу суду електронною поштою повернуто ОСОБА_1 без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2020, яку занесено до протоколу судового засідання відкладено підготовче засідання по справі на 20.01.2021.

20.01.2021 підготовче засідання у справі № 910/12106/20 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Літвінової М.Є. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2021 по справі № 910/12106/20 призначено підготовче засідання на 17.02.2021.

Представники відповідачів 1-2 та третьої особи у підготовче засідання 17.02.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Судом у підготовчому засіданні 17.02.2021 відмовлено позивачу у прийнятті до розгляду заяви, поданої 23.12.2020 про збільшення позовних вимог, оскільки вона не відповідає положенням статті 46 Господарського процесуального кодексу України, в заяві позивачем одночасно змінено і предмет і підстави позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2021, яку занесено до протоколу судового засідання відкладено підготовче засідання по справі на 03.03.2021.

02.03.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника від позивача надійшло клопотання про витребування доказів в порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України.

У підготовчому засіданні 03.03.2021 представник позивача підтримав клопотання про витребування доказів.

Представники відповідачів 1- 2 та третьої особи у підготовче засідання 03.03.2021 не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.03.2021 задоволено клопотання про витребування доказів від 02.03.2021 та відкладено підготовче засідання на 17.03.2021.

Однак, станом на дату підготовчого засідання 17.03.2021 вимоги ухвали від 03.03.2021 не виконано, до суду не надходили витребувані докази чи повідомлення про неможливість подання таких доказів.

Представники відповідачів 1, 2 та третьої особи у підготовче засідання 17.03.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва 17.03.21 повторно витребувано докази, вказані у клопотанні представника позивача про витребування доказів від 02.03.2021 та відкладено підготовче засідання по справі № 910/12106/20 на 05.04.2021.

02.04.2021 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Представники сторін у підготовче засідання 05.04.2021 не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.21 відкладено підготовче засідання по справі № 910/12106/20 на 19.04.2021.

09.04.21 через електронну пошту Господарського суду міста Києва від слідчої слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві Тетяни Романенко надійшла відповідь на запит.

Представники відповідачів 1, 2 та третьої особи у підготовче засідання 19.04.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник позивача у підготовчому засіданні 19.04.2021 подав клопотання про долучення до матеріалів справи копії реєстраційної справи ТОВ "ХДМ-Сервіс".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суту на 31.05.2021.

Представники відповідачів 1, 2 та третьої особи у судове засідання 31.05.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник позивача у судовому засідання 31.05.2021 підтримав заявлені позовні вимоги.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2021, яку занесено до протоколу судового засідання оголошено перерву по розгляду справи на 09.06.2021.

Представники відповідачів 1, 2 та третьої особи у судове засідання 09.06.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2021, яку занесено до протоколу судового засідання оголошено перерву по розгляду справи на 14.06.2021.

Представники відповідачів 1, 2 та третьої особи у судове засідання 14.06.2021 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З огляду на наведене та керуючись вказаними приписами господарського процесуального закону, приймаючи до уваги відсутність будь-яких повідомлень відповідачів 1-2 та третьої особи про причини неявки їх в судове засідання 14.06.2021, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачів 1, 2 та третьої особи.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

В судовому засіданні 14.06.2021 судом завершено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва прийшов до висновку про можливість ухвалення рішення у даній справі у відповідності до приписів ч.ч. 4, 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 1997 року Шевченківською районною у місті Києві державною адміністрацією була проведена державна реєстрація Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДМ-СЕРВІС» () (надалі по тексту - Товариство), що підтверджується Свідоцтвом про державну реєстрацію юридичної особи від 21.02.2005.

28 січня 2005 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань були включені відомості про Товариство (реєстраційна дія: Включення відомостей про юридичну особу; 28.01.2), що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 04.02.2020 за №.

01 квітня 1999 року зборами засновників Товариства на посаду директора був призначений ОСОБА_7 , що підтверджується Протоколом №1 від 01.04.1999

21 червня 2019 року учасник Товариства громадянин Німеччини ОСОБА_8 передав у власність, а ОСОБА_1 прийняв у власність частку в статутному капіталі (корпоративні права) Товариства, що складає 9 281 грн. 25 коп. в розмірі 99% статутного капіталу. Дана обставина підтверджується Актом приймання-передачі частки у статутному капіталі та корпоративних прав Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДМ-СЕРВІС» від 21 червня 2019 року.

В подальшому, 21 червня 2019 року учасник Товариства з часткою статутного капіталу в розмірі 99% - ОСОБА_1 та учасник Товариства з часткою статутного капіталу в розмірі 1 % - ОСОБА_7 провели збори учасників товариства , якими затвердили нову редакцію статуту Товариства, що підтверджується протоколом № 21/06/19 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДМ - СЕРВІС» від 21.06.2019.

Як зазначає позивач, він 03 серпня 2020 року випадково дізнався, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань частка в статутному капіталі (корпоративні права) Товариства, що складає 9 281 грн. 25 коп. в розмірі 99% статутного капіталу належить вже не позивачу - ОСОБА_1 , а ОСОБА_2 , місцезнаходження Товариства змінено, а директором Товариства є вже не ОСОБА_7 , а ОСОБА_2 .

Дана обставина підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 04.08.2020 за №.

Як вбачається з Витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 04.08.2020 було вчинено наступні реєстраційні дій:

- Реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 31.07.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна місцезнаходження, зміна керівника юридичної особи.

- Реєстраційна дія: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 03.08.2; ОСОБА_5 ; Приватний нотаріус Івченко А.В.; зміна складу або інформації про засновників.

Позивач у позовній заяві зазначає, що ніякої участі у жодних загальних зборах учасників Товариства після 21 червня 2019 року не приймав, ніяких договорів стосовно відчуження належної йому частки у статутному капіталі товариства не укладав і не мав намірів укладати, рішень про зміну директора та місцезнаходження Товариства не приймав і не мав намірів приймати, а отже, за твердженнями позивача, був протиправно позбавлений корпоративних прав та прав брати участь в управлінні Товариством.

Вважаючи вказане рішення загальних зборів та відповідні реєстраційні дії незаконними, позивач звернувся до суду з даним позовом до ОСОБА_2 та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасії Володимирівни.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Як було зазначено вище, в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на порушення його прав та інтересів, як учасника Товариства з часткою статутного капіталу в розмірі 99%.

Крім того позивач зазначив, що ніякої участі у жодних загальних зборах учасників Товариства після 21 червня 2019 року не приймав, ніяких договорів стосовно відчуження належної йому частки у статутному капіталі товариства не укладав і не мав намірів укладати, рішень про зміну директора та місцезнаходження Товариства не приймав і не мав намірів приймати, а отже, за твердженнями позивача, був протиправно позбавлений корпоративних прав та прав брати участь в управлінні Товариством.

Так, при вирішенні корпоративного спору господарський суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання відповідачем.

Відповідно до положень статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

ОСОБА_1 - позивач у справі, звернувся з позовними вимогами, які є предметом розгляду в даній справі, до ОСОБА_2 - як відповідача - 1 та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна як відповідача -2 у справі.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (частина 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України).

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Предметом даного позову є вимоги позивача ОСОБА_1 до відповідача -1 ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства та до відповідача - 2 Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасії Володимирівни про визнання незаконними та скасування реєстраційних дій, які внесені на підставі рішення загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю «ХДМ - СЕРВІС».

При цьому, як вбачається із позовної заяви, жодних доводів, що саме ОСОБА_2 та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна порушили, не визнали чи оспорили суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача, та зобов`язані відповідати за позовом та виконати вимогу позивача про скасування рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційних дій, вчиненої приватним нотаріусом, позивачем не наведено.

Суд враховує, що згідно з позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 17.04.2019 у справі №573/1822/16-ц, на відміну від позивача відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за цим позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Отже, для визнання відповідачів у даній справі - ОСОБА_2 - та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасії Володимирівни, неналежним відповідачами, суд має встановити особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача у даній справі.

З огляду на викладене, суд зазначає, що відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його учасники. Так, загальні збори є органом товариства, і їх рішення мають розцінюватися як рішення самого товариства, а не окремих учасників (акціонерів) товариства. Тому відповідачем у спорах про визнання недійсним рішення загальних зборів є товариство.

Аналогічна правова позиція викладена у пункті 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 року № 13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів", а також у листі Верховного Суду України від 01.08.2007 року "Практика розгляду судами корпоративних спорів".

Крім того, Верховний Суд неодноразово констатував, зокрема у постановах від 22.05.2019 року в справі № 905/691/18, від 12.12.2019 року в справі № 456/2-6/11, що відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його окремі учасники (акціонери), оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органу товариства.

Слід також зазначити, що за умовами пункту 1.3 статуту Товариство останнє є юридичною особою, має самостійний баланс, валютний та інші рахунки у банківських установах, круглі печатки з власним найменуванням, кутовий штамп з власним найменуванням та штампи для діловодства, бланки, знак для товарів та послуг, іншу атрибутику юридичної особи, може від свого імені володіти, користуватися та розпоряджатися власним майном відповідно до його призначення і предмету діяльності, а також укладати договори, набувати майнові та пов`язані з ним немайнові права, орендувати і відчужувати майно, нести обов`язки, бути позивачем та відповідачем в суді, господарському суді, третейському суді.

Таким чином, оскільки рішення, яке позивач вважає незаконним, було прийняте Загальними зборами Учасників Товариства, як вищим органом управління Товариства, тому саме Товариство з обмеженою відповідальністю "ХДМ - Сервіс" як юридична особа є належним відповідачем у даній справі.

Верховний Суд у постанові від 11.08.2020 у справі №904/1966/19 зазначив, що в силу положень статей 15, 16 ЦК України, статті 20 ГК України, ст. 2 ГПК України кожна особа має право на захист свого права (охоронюваного законом інтересу) у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Однак задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем відповідно до вимог процесуального законодавства обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права саме відповідачем, з урахуванням належності обраного способу судового захисту. Врахувавши, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю заявлені позивачем до осіб, які були учасниками цього товариства та приймали участь у таких зборах, Верховний Суд погодився з висновками суду апеляційної інстанції про те, що у вирішенні спорів, пов`язаних з визнанням недійсними рішень керівних органів товариства, відповідачем виступає саме товариство, як юридична особа, рішення керівних органів якої оскаржується, а не члени (акціонери) цього товариства, як учасники загальних зборів. Учасники господарського товариства не є належними відповідачами у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів, оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органу товариства.

В Постанові Верховного Суду від 16.03.2021 у справі № 925/1266/19 судом зроблено висновок, що оскільки звернення з позовом про визнання недійсним рішення Зборів, яке є волевиявленням загальних зборів учасників як органу Товариства, до Відповідача як одного з учасників Товариства, який не може бути визнаний належним відповідачем за такими позовними вимогами, є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Суд звертає увагу на те, що за вимогами статей 8, 129 Конституції України та статей 2, 11 Господарського процесуального кодексу України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Цим принципом керується суддя, здійснюючи правосуддя.

Складовим елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) і стабільності. Єдність однакового застосування закону забезпечує правову визначеність та втілюється шляхом однакового застосування судом того самого закону в подібних справах.

Європейський суд з прав людини у пункті 70 рішення від 18.01.2001 у справі "Чепмен проти Сполученого Королівства" (Chapman v. the United Kingdom") наголосив на тому, що в інтересах правової визначеності, передбачуваності та рівності перед законом він не повинен відступати від попередніх рішень за відсутності належної для цього підстави.

Причинами для відступу можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту.

З метою забезпечення єдності та сталості судової практики для відступу від висловлених раніше правових позицій Верховного Суду суд повинен мати ґрунтовні підстави: попередні рішення мають бути помилковими, неефективними чи застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку в певній сфері суспільних відносин або їх правового регулювання (до такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16).

Отже, враховуючи необхідність забезпечення єдності та сталості судової практики, дотримання принципу юридичної визначеності як складового елементу верховенства права, що має важливе значення для питання довіри до судової системи, Суд не вбачає обґрунтованих підстав для відступу від уже сформованої правової позиції Верховного Суду.

Суд враховує, що згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 17.04.2018 року при розгляді справи № 523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача.

Згідно з частинами 1-3 статті 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

При цьому, під час розгляду даної справи позивачем не було заявлено клопотання про залучення співвідповідача або про заміну первісного відповідача належним.

Водночас суд звертає увагу на те, що заміна неналежного відповідача або залучення до справи співвідповідача може проводитися судом першої інстанції (і наслідком таких дій є розгляд справи спочатку) виключно за клопотанням позивача, тоді як у суду відсутня законодавчо встановлена можливість здійснити заміну неналежного відповідача належним за власною ініціативою без відповідного клопотання позивача.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача з цих підстав.

Враховуючи вищенаведене, а також зважаючи на те, що позов у даній справі, зокрема, в частині вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства про зміну місцезнаходження, керівника та складу або інформації про засновників Товариства (до того ж без зазначення конкретних реквізитів такого рішення, з урахуванням того, що в матеріалах справи наявний протокол № 30/07/2020, а не від 31.07.2020, як вказує позивач в позовній заяві) пред`явлений до неналежного відповідача, враховуючи відсутність визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, у задоволенні даної вимоги позивача, а також похідної від неї вимоги про скасування оскаржуваних реєстраційних дій, проведених приватним нотаріусом Івченко Анастасією Володимирівною від 31.07.2020 та 03.08.2020, слід відмовити.

Судові витрати у даній справі відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 74, 129, 236 - 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

2. Відповідно до ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Відповідно до ч.1 ст.256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

4. Згідно з п.п.17.5 п.17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VІІІ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду через господарський суд міста Києва за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повне рішення складено 02.07.2021.

Суддя М.Є.Літвінова