УХВАЛА

29.06.2021Справа № 910/13047/19

Суддя Картавцева Ю.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" про розстрочення виконання судового рішення від 03.12.2019 у справі №910/13047/19

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12"

про стягнення 536625,20 грн.

Представники: згідно з протоколом судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" про стягнення 536625,20 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач всупереч умовам договору № 820150 23.10.2018 не в повному обсязі виконав свої зобов`язання щодо оплати вартості спожитої теплової енергії у гарячій воді, у зв`язку з чим у нього утворилася заборгованість. Зважаючи за це, позивач просить суд стягнути з відповідача основний борг у розмірі 455059,46 грн., пеню у розмірі 68787,54 грн., інфляційні збитки у розмірі 6866,88 грн., 3% річних у розмірі 5911,32 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2019 суд ухвалив: затвердити мирову угоду у справі № 910/13047/19, укладену між Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Універсам №12", закрити провадження у справі № 910/13047/19.

11.06.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшла заява про розстрочення виконання судового рішення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2021 суд ухвалив: прийняти до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" про розстрочення виконання судового рішення від 03.12.2019 у справі №910/13047/19; розгляд заяви призначити на 29.06.2021; запропонувати стягувачу подати письмові пояснення на заяву; викликати для участі у судове засідання представників заявника (боржника) та стягувача.

У судове засідання 29.06.2021 прибув представник позивача (стягувача), який заперечив проти задоволення заяви боржника про розстрочення виконання судового рішення.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" про розстрочення виконання судового рішення від 03.12.2019 у справі №910/13047/19, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись господарським судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо).

Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.07.2020 у справі № 908/1884/19.

Так, обґрунтовуючи заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" посилається на скрутне фінансове становище та просить розстрочити виконання мирової угоди, затвердженої ухвалою суду від 03.12.2019 на десять місяців шляхом сплати боргу рівними частинами по 53662,52 грн щомісячно.

Положеннями частини 5 статті 331 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Суд зазначає, що підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, підставою для розстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк або встановленим господарським судом способом.

Згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідачем не доведено суду належними доказами наявності обставин, які роблять неможливим виконання судового рішення у термін, встановлений законодавством.

Відтак, суд приходить до висновку, що заява відповідача про розстрочення виконання судового рішення від 03.12.2019 у справі №910/13047/19 є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Універсам №12" про розстрочення виконання судового рішення від 03.12.2019 у справі №910/13047/19 - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Ю.В. Картавцева