УХВАЛА

м. Київ

08.07.2021Справа № 910/3547/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., розглянувши

заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА» про відвід судді Господарського суду міста Києва Комарової О.С. від розгляду справи № 910/3547/21

за первісним позовом Фермерського господарства «КУЛЕВЧА»

до Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА»,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області Публічного акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ»,

про стягнення 16 822 351, 60 грн,

та за зустрічним позовом Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА»

до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА»,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом - Акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області Публічного акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ»,

про визнання припиненим грошового зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

Фермерське господарство «КУЛЕВЧА» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» про стягнення 16 822 351, 60 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 30.03.2021.

11.03.2021 позивачем подано клопотання про забезпечення позову, в якому заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» в межах розміру заявлених позовних вимог в сумі 16 822 351, 60 грн.

15.03.2021 від відповідача надійшли заперечення проти клопотання про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.03.2021 клопотання Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про вжиття заходів забезпечення позову разом із доданими до нього документами повернуто заявникові без розгляду.

29.03.2021 до суду надійшов відзив відповідача на позов, у якому він заперечує проти задоволення позовних вимог.

Одночасно із поданням відзиву до суду надійшла зустрічна позовна заява Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання припиненим з 17.09.2018 грошового зобов`язання ПІІ «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» перед ФГ «КУЛЕВЧА» у сумі 10 800 000, 00 грн з ПДВ в частині оплати 80% вартості поставленого 14.09.2018 від ФГ «КУЛЕВЧА» на користь ПІІ «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» ріпаку 1 класу, врожаю 2018 року, українського походження у кількості 1 000 тон.

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що обов`язок ПІІ «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» з оплати 80% вартості поставленого ФГ «КУЛЕВЧА» ріпаку був виконаний, а зобов`язання в цій частині припинене в момент зарахування 10 800 000, 00 грн на банківський рахунок ФГ «КУЛЕВЧА» в АТ «ОЩАДБАНК».

30.03.2020 до суду надійшла заява відповідача про залучення до участі в справі АТ «ОЩАДБАНК» в особі філії, як третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача; клопотання про витребування додаткових доказів у АТ «ОЩАДБАНК»; клопотання про витребування додаткових доказів у Головного управління ДПС в Одеській області та про витребування додаткових доказів у АТ АБ «Південний» та АТ «Банк Український капітал».

В підготовчому засіданні 30.03.2021 відкладено розгляд зазначених клопотань до засідання, яке призначено на 06.04.2021. Представник позивача повідомив про відсутність наміру подавати заяви по суті справи та просив закрити підготовче провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.04.2021 зустрічну позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» залишено без руху.

05.04.2021 до суду надійшли заперечення відповідача проти клопотання ФГ «КУЛЕВЧА» про закриття підготовчого провадження.

В підготовчому засіданні 06.04.2021 суд відмовив у задоволенні клопотань відповідача про витребування додаткових доказів через те, що такі докази, та обставини, які вони можуть підтвердити, виходять за межі предмета доказування у цій справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.04.2021 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Акціонерне товариство «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області Публічного акціонерного товариства «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 11:00 22.04.2021.

08.04.2021 до суду надійшло клопотання позивача про забезпечення позову, в якому заявник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» в межах розміру заявлених позовних вимог в сумі 16 822 351, 60 грн.

12.04.2021 відповідачем подані заперечення проти клопотання ФГ «КУЛЕВЧА» про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 клопотання Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про вжиття заходів забезпечення позову - задоволено та вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать Підприємству з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» у розмірі 16 822 351, 60 грн, які знаходяться у банківських установах та обліковуються на банківських рахунках, які будуть виявлені державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову. У задоволенні клопотання Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» про зустрічне забезпечення позову відмовлено.

12.04.2021 від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення позовної заяви третій особі.

12.04.2021 від відповідача надійшло клопотання про відкриття провадження за зустрічним позовом, в якому він наполягає на тому, що в зустрічному позові містяться вимоги немайнового характеру, а відтак відсутні підстави для сплати судового збору за ставкою, що передбачена за подання позову із вимогами майнового характеру.

14.04.2021 від третьої особи надійшли пояснення по суті спору. Разом із поясненнями до суду надійшло клопотання третьої особи про зупинення провадження у справі до вирішення Верховним Судом справи № 910/1069/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 зустрічну позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» разом із доданими матеріалами повернуто заявникові.

19.04.2021 від відповідача надійшла заява про долучення до матеріалів справи доказів направлення відзиву на адресу третьої особи.

19.04.2021 від відповідача надійшла апеляційна скарга на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 про забезпечення позову.

20.04.2021 від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення позовної заяви третій особі.

20.04.2021 від відповідача надійшла апеляційна скарга на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 про повернення зустрічного позову.

20.04.2021 в електронному вигляді та 21.04.2021 за допомогою поштового зв`язку від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження на підставі п. 17.12 Перехідних положень ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2021 задоволено клопотання Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» про зупинення провадження у справі та зупинено провадження у справі № 910/3547/21 до розгляду апеляційної скарги Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19 квітня 2021 року та повернення матеріалів справи 910/3547/21 до Господарського суду міста Києва.

21.04.2021 в електронному вигляді та 22.04.2021 за допомогою поштового зв`язку від відповідача надійшли клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, про продовження строку підготовчого засідання, заява стосовно клопотання третьої особи про зупинення провадження у справі.

26.04.2021 матеріали справи № 910/3547/21 були скеровані до суду апеляційної інстанції.

30.04.2021 до суду надійшла постанова приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шаркова О.О. від 20.04.2021 про закінчення виконавчого провадження № 65151579 з виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 12.04.2021.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2021 апеляційну скаргу Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНИ» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 про вжиття заходів забезпечення позову у справі 910/3547/21 залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 у справі №910/3547/21 залишено без змін.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2021 апеляційну скаргу Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНИ» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 про повернення зустрічного позову у справі 910/3547/21 задоволено, внаслідок чого ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 року про повернення зустрічного позову у справі № 910/3547/21 скасовано, а справу № 910/3547/21 направлено до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження за зустрічною позовною заявою Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання частково припиненим зобов`язання.

Судом встановлено, що 05.05.2021 Підприємство з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» змінило своє найменування на Підприємство з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА», це підтверджується рішенням власника № 30/01/2021 від 30.04.2021 про зміну найменування, випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА» від 05.05.2021

30.06.2021 від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій він просить стягнути з позивача 13 500 000, 00 грн основного боргу, 1 125 123, 29 грн 3% річних та 3 082 529, 38 грн збитків від інфляції.

01.07.2021 матеріали справи № 910/3547/21 були повернуті до Господарського суду міста Києва.

01.07.2021 надійшов лист Північного апеляційного господарського суду про долучення до матеріалів справи зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення.

02.07.2021 надійшов запит Північного апеляційного господарського суду про направлення матеріалів справи № 910/3547/21 для подальшого скерування разом з касаційною скаргою Підприємства з іноземними інвестиціями «Вайтерра Україна» від 29.06.2021 № 08/06/21 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2021 по справі № 910/3547/21 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 поновлено провадження у справі, прийнято до розгляду заяву Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про збільшення розміру позовних вимог, прийнято зустрічну позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання припиненим грошового зобов`язання, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача за зустрічним позовом - Акціонерне товариство «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ», призначено підготовче засідання на 03.08.2021 та встановлено строк сторонам для реалізації ними своїх процесуальних прав.

07.07.2021 від відповідача надійшло клопотання про відвід судді Комарової О.С. від розгляду справи № 910/3547/21.

Доводи заяви обґрунтовані тим, що ПІІ «Вайтерра Україна» звернулось до Вищої Ради Правосуддя зі скаргою щодо ймовірного вчинення суддею Господарського суду міста Києва Комаровою О.С. дисциплінарного проступку, який виразився у тому, що суддею у двох подібних справах протягом незначного проміжку часу зроблено протилежні висновки з метою визначення розміру належного для сплати судового збору.

Так, в межах справи № 910/4544/21 суд залишив позовну заяву Акціонерного товариства «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про визнання зобов`язання припиненим без руху, зокрема й з підстав несплати судового збору за вимогою немайнового характеру.

В справі же № 910/3547/21 суд залишив без руху зустрічну позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання припиненим грошового зобов`язання у розмірі 10 800 000, 00 грн з підстав несплати судового збору за вимогою майнового характеру.

Відтак, за твердженнями заявника, подання ним дисциплінарної скарги та її розгляд Вищою Радою Правосуддя створить для судді неприязненне ставлення до ПІІ «Вайтерра України», що є підставою для відводу судді відповідно до ст. 35 ГПК України.

Розглянувши подану заяву, суд вважає заявлений відвід необґрунтованим з огляду на таке.

Згідно з ч. 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Відповідно до частин другої 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

За приписами частини 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статті 35 ГПК України.

Так, частинами першою та другою цієї статті встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії «Про закон «Про статус суддів» судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст. 15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п. 2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Згідно з абзацом другим підпункту 1.2.1 пункту 1.2 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Як зазначено у п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Доведення наявності таких обставин покладається на сторону, яка заявляє відвід.

Так, за змістом статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд вважає, що будь-яких доказів, які свідчать про упередженість або не об`єктивність судді Комарової О.С. та можуть бути підставою для її відводу від розгляду справи № 910/3547/21 заявником суду не надано.

Із заяви вбачається, що фактично заявником викладено незгоду з процесуальним рішенням суду під час прийняття до розгляду зустрічного позову у справі № 910/3547/21, а саме визначення судового збору в більшому розмірі.

Так, заявник посилається на те, що у справі із подібними вимогами № 910/4544/21 судом було постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху з підстав несплати судового збору за вимогою немайнового характеру.

Натомість, позивач безпідставно ототожнює характер цих справ.

У справі № 910/4544/21 Акціонерне товариство «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», в якому просить визнати припиненими усі зобов`язання Акціонерного товариства «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ» перед Акціонерним товариством Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» за кредитним договором № 4З10329Д від 30.11.2010, укладеним між Акціонерним товариством Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» та Акціонерним товариством «ЗАПОРІЗЬКИЙ ЗАВОД ФЕРОСПЛАВІВ», у зв`язку з їх повним виконанням, проведеним належним чином.

Крім цього, при поданні позову не було конкретизовано ані характер (зміст) ані розмір зобов`язань, які позивач просив визнати припиненими.

При цьому, з огляду на положення ч. 2 ст. 174 ГПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, з огляду на незазначення позивачем у справі № 910/4544/21 ціни позову та враховуючи обов`язок суду визначити точну суму судового збору, що підлягає сплаті, судом було визначено розмір судового збору за подання позовної заяви у справі № 910/4544/21 у розмірі 2 270, 00 грн, виходячи зі ставки судового збору, передбаченої для подання позовної заяви немайнового характеру.

Крім цього, слід зауважити, що положеннями частин 11-13 статті 176 ГПК України визначено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи те, що справа ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 в справі № 910/4650/21 справи № 910/4650/21, № 910/4211/21, № 910/4218/21, № 910/4219/21, № 910/4544/21, № 910/4548/21, № 910/4666/21 об`єднані в одне провадження та передані на розгляд судді Стасюку С.В., суддя Комарова О.С. наразі не має повноважень вчиняти дії передбачені частинами 11-13 статті 176 ГПК України.

Натомість в справі № 910/3547/21 зустрічна позовна заява Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання припиненим грошового зобов`язання мала грошове вираження у розмірі 10 800 000, 00 грн, у зв`язку з чим таку вимогу судом визнано майновою, та відповідно розраховано судовий збір, виходячи зі ставки судового збору, передбаченої для подання позовної заяви саме майнового характеру.

Судом зроблено такий висновок з урахуванням п. 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, відповідно до якого наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Аналогічного правозастосування дотримується і Верховний Суд в ухвалі від 10 квітня 2019 року в справі № 911/968/18, на яку також послався суд, постановляючи ухвалу від 01.04.2021 про залишення без руху зустрічної позовної заяви Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА».

В подальшому, Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2021 апеляційну скаргу Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНИ» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 про повернення зустрічного позову у справі 910/3547/21 задоволено, внаслідок чого ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2021 року про повернення зустрічного позову у справі № 910/3547/21 скасовано, а справу № 910/3547/21 направлено до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про відкриття провадження за зустрічною позовною заявою Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання частково припиненим зобов`язання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2021, з-поміж іншого, прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ГЛЕНКОР АГРІКАЛЧЕР УКРАЇНА» до Фермерського господарства «КУЛЕВЧА» про визнання припиненим грошового зобов`язання.

Таким чином, суд вважає безпідставними твердження заявника про упередженість судді Комарової О.В. до ПІІ «Вайтерра Україна», що виразилось у створенні додаткових перешкод у доступі до правосуддя та реалізації підприємством своїх процесуальних прав.

Водночас, імперативними приписами ч. 4 ст. 35 ГПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Посилання заявника на упередженість судді Комарової О.С. під час подальшого розгляду справи № 910/3547/21 у зв`язку з зверненням 05.07.2021 ПІІ «Вайтерра Україна» з дисциплінарною скаргою до Вищої ради правосуддя відносно судді, суд відхиляє, оскільки вони ґрунтуються на припущеннях та не можуть підтверджувати недотримання суддею Комаровою О.С. об`єктивного критерію безсторонності суду при розгляді справи № 910/3547/21. Подача скарги до Вищої ради правосуддя на дії судді не свідчить про його упередженість.

Аналогічні висновки містяться в ухвалах Верховного Суду від 18 червня 2019 року в справі № 27/25б-908/4661/14, від 05 квітня 2019 року в справі № 761/24672/15-ц та від 30 серпня 2019 року в справі № Б-21/29.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод суд, який розглядає справу, має бути «безстороннім» і «незалежним».

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

В контексті викладеного, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень в інших справах, у тому числі подібних.

При цьому суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у Рішенні від 09.11.2006 в справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02), згідно з якою стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При вирішенні справи «Biluha v. Ukraine» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суду в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Як вже зазначалось вище, незгода з будь-яким процесуальним рішенням суду не може бути підставою для відводу судді.

Отже, у поданій заяві про відвід не наведено фактів прояву суддею Комаровою О.С. поведінки, яка б свідчила про упередженість чи небезсторонність у цій справі або того, що суддя допустила порушення вимог стандарту безсторонності та неупередженості у своїй процесуальній діяльності.

Аргументи, якими заявник обґрунтовує заяву про відвід судді Комарової О.С. не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості суддею як з погляду «суб`єктивного критерію», так і з погляду «об`єктивного критерію», якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини, а доводи, викладені в заяві, зводяться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді.

Приймаючи до уваги все вищевикладене в сукупності, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА» про відвід судді Комарової О.С. від розгляду справи № 910/3547/21, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування не є, в розумінні процесуального закону, підставою для відводу судді.

За змістом ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд дійде висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що викладені у заяві доводи про відвід судді є необґрунтованими, а тому питання про відвід судді має бути вирішено суддею, визначеному у порядку ч. 1ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 6, 32, 35, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим заявлений Підприємством з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА» відвід судді Комарової О.С. від розгляду справи № 910/3547/21.

Заяву Підприємства з іноземними інвестиціями «ВАЙТЕРРА УКРАЇНА» про відвід судді Комарової О.С. від розгляду справи № 910/3547/21 передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Комарова