УХВАЛА

м. Київ

06.07.2021Справа № 910/3334/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., розглянувши

клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Сталь ХХІ» про відкладення

розгляду справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентінвест 3000»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сталь ХХІ»

про стягнення 1 445 707, 07 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рентінвест 3000» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сталь ХХІ» про стягнення 1 445 707, 07 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав свої грошові зобов`язання за договором суборенди № 39-РІ від 01.04.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 позовну заяву залишено без руху на підставі статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви.

До Господарського суду міста Києва 22 березня 2021 року представником позивача було подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/3334/21. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 13.04.2021.

Представник позивача 06 квітня 2021 року подав до суду клопотання про участь у судовому засіданні 13.04.2021 в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2021 у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Рентінвест 3000» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

На електронну адресу Господарського суду міста Києва від представника позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі, яке суд задовольнив.

З метою забезпечення процесуальних прав учасників справи у підготовчому засіданні 13.04.2021 оголошено перерву до 18.05.2021.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 14.04.2021 представник відповідача подав відзив, у якому проти задоволення позову заперечував повністю.

Представник відповідача 11 травня 2021 року подав до суду заяву про участь у судовому засіданні 18.05.2021 в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.05.2021 у задоволенні заяви відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

На електронну адресу Господарського суду міста Києва 17.05.2021 від представника позивача надійшли письмові заперечення.

Представник відповідача 18 травня 2021 року подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке суд задовольнив.

За результатами підготовчого засідання 18.05.2021 суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про продовження підготовчого провадження строком на 30 днів. Підготовче засідання відкладено на 08.06.2021.

Через відділ автоматизованого документообігу суду, моніторингу виконання документів (канцелярію) 08.06.2021 представник відповідача подав письмові заперечення.

У підготовчому засіданні 08.06.2021 представник відповідача заявив усне клопотання про залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Стар Реалті» до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Судом розглянуто клопотання відповідача про залучення третіх осіб та відмовлено у його задоволенні у зв`язку з недоведеністю того, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права або обов`язки цих осіб.

За результатами підготовчого засідання 08.06.2021 судом прийнято рішення про закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті у судовому засіданні 06.07.2021.

На електронну адресу Господарського суду міста Києва 05.07.2021 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 42 Господарського процесуального кодексу України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно частини восьмої статті 6 Господарського процесуального кодексу України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до пункту 17.1 розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Абзацом другим пункту 17.15 розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» № 229 (6984) 01.12.2018.

У подальшому, у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, повідомлено про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01.12.2018).

Разом з тим, наказом Державної судової адміністрації України № 628 від 22.12.2018 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, Касаційному адміністративному суді (пілотних судах).

Пунктом 2 цього наказу передбачено, що місцевим та апеляційним судам, Касаційному адміністративному суді у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд».

Згідно з пунктом 2.3 рішення Ради суддів України від 12.04.2018 № 16 ряд норм Положення, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом Державної судової адміністрації України.

Пунктами 4, 3 Розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачено, що авторизація користувача - процедура отримання користувачем прав на здійснення операцій з інформаційними ресурсами, в межах його повноважень та компетенції, за допомогою власного електронного цифрового підпису користувача, який прирівнюється за правовим статусом до його власноручного підпису; автор електронного документа особа (особи), що підписала (підписали) електронний документ власним ЕЦП.

Відповідно до пункту 2 Розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Таким чином, надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного цифрового підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Таким чином, підписаною є клопотання (заява, пояснення), подане у паперовому вигляді, яке містить власноручний підпис уповноваженої особи або подане в електронній формі та скріплене власним електронним підписом в Електронному кабінеті сервісу «Електронний суд».

Відповідачем клопотання про відкладення розгляду справи до Господарського суду міста Києва було надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису заявника, що дає підстави стверджувати, що відповідач використав спосіб звернення до Господарського суду міста Києва із клопотанням про відкладення розгляду справи, який не передбачений чинним процесуальним законодавством, а подане клопотання не може вважатися підписаним у порядку, визначеному нормами законодавства.

Частиною другою статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно частини четвертої статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, суд повертає без розгляду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Сталь ХХІ» про відкладення розгляду справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Клопотання про відкладення розгляду справи повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Сталь ХХІ» без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, передбаченому розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.Ю.Кирилюк