ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

06 липня 2021 року м. ХарківСправа № 922/2024/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Чистякової І.О.

за участю секретаря судового засідання Мороз Ю.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова (61038, м. Харків, вул. Маршала Батицького, 23) в інтересах держави, в особі : 1. Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Констутуції, 7, ідентифікаційний код 04059243), 2. Північно-Східного офісу Держаудитслужби (61022, м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, ідентифікаційний код 40478572)
до 1. Управління екології та благоустрою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, 7, ідентифікаційний код 43978726), 2. Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради (61145, м. Харків, вул. Клочківська, 195-А, ідентифікаційний код 03362152)
про скасування рішення тендерного комітету та визнання договору недійсним
за участю представників учасників справи:

прокурора - Хряка О.О., службове посвідчення №059740 від 08.02.2021;

1-го позивача - не з`явився;

2-го позивача - Головні Л.А., наказ № 249-о від 05.05.2021;

1-го відповідача - Шипенко М.С., довіреність №996/0/828-21 від 10.06.2021;

2-го відповідача - адвоката Мартиненко А.М., Ордер серія ХВ №30000414 від 10.06.2021;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Харківської міської ради (далі - 1-ий позивач) та Північно - Східного офісу Держаудитслужби (далі - 2-ий позивач) звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Управління екології та благоустрою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (далі - 1-ий відповідач) та Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради (далі - 2-ий відповідач), в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення тендерного комітету Замовника Управління екології та благоустрою Департаменту житлово - комунального господарства Харківської міської ради () за оголошенням UА-2020-12-01-007064-b про прийняття рішення щодо наміру укласти договір на закупівлю послуги по догляду за об`єктами зеленого господарства (ДК 021:2015: 77310000-6 - послуги з озеленення територій та утримання зелених насаджень) з Спеціалізованим комунальним підприємством "Харківзеленбуд" Харківської міської ради (), оформлене протоколом №9 від 01.02.2021.

- визнати недійсним договір №28 від 16.02.2021 укладений між Управлінням екології та благоустрою Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради () та Спеціалізованим комунальним підприємством "Харківзеленбуд" Харківської міської ради () щодо закупівлі послуги по догляду за об`єктами зеленого господарства (ДК 021:2015: 77310000-6 - послуги з озеленення територій та утримання зелених насаджень), припинивши його виконання на майбутнє.

Позов обґрунтовано тим, що відповідачі є пов`язаними особами, а тому 1-ий відповідач з урахуванням вимог ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі" зобов`язаний був прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника, в даному випадку 2-го відповідача в разі, якщо тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника. Втім, всупереч вимогам Закону 1-ий відповідач уклав з 2-им відповідачем означений договір з подальшим укладанням додаткової угоди. Прокурор зазначає, що вказаний договір укладено за результатами проведеної процедури закупівлі з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", а тому він підлягає визнанню недійсним.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 28.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/2024/21. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на "22" червня 2021 р. о 10:00.

11.06.2021 до господарського суду Харківської області від 2-го відповідача у справі - Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву за вх.№ 13736, в якому відповідач проти позову заперечує та просить у його задоволенні відмовити. До відзиву на позовну заяву у порядку ст. 165 ГПК України відповідачем надані докази надсилання вказаного відзиву на позовну заяву на адресу сторін у справі та судом встановлено, що він поданий у строк визначений судом, а тому судом прийнято відзив на позовну заяву до розгляду.

16.06.2021 до господарського суду Харківської області від 1-го відповідача у справі - Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву за вх.№ 14321,в якому відповідач проти позову заперечує та просить у його задоволенні відмовити. До відзиву на позовну заяву у порядку ст. 165 ГПК України відповідачем надані докази надсилання вказаного відзиву на позовну заяву на адресу сторін у справі та судом встановлено, що він поданий у строк визначений судом, а тому судом прийнято відзив на позовну заяву до розгляду.

17.06.2021 до господарського суду Харківської області від 1-го позивача у справі - Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву за вх. № 14403, в якому позивач просить у задоволенні позову відмовити.

Також, до відзиву на позовну заяву 1-им позивачем надана заява про залишення позову без розгляду. В обґрунтування поданої заяви 1-ий позивач посилається на те, що згідно положень п.4 ч.2 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі", п.п.9 п.4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету України № 43 від 03.02.2016 встановлено, що на Державну аудитслужбу покладено обов`язки здійснення моніторингу за проведенням публічних закупівель та вжиття заходів по усуненню суб`єктами, що такі закупівлі здійснюють виявлених порушень. У позовній заяві прокурор зазначає, що під час опрацювання розміщеної на офіційному веб - порталі публічних закупівель "Prozorro" інформації щодо проведених процедур публічних закупівель товарів та послуг виявлені порушення законодавства, проте до функцій прокуратури не належить, а ні здійснення загального нагляду за дотриманням норм чинного законодавства, а ні моніторинг мережі Інтернет (сайт держзакупівель з якого і взято інформацію та копії документації конкурсних торгів), а ні перевірка державних закупівель. Також, вказав про практику Верховного Суду в яких визначено, що прокурор не може бути альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави, що зазначено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, 5.11.2018 у справі № 910/4345/18. Підставою для представництва прокурором інтересів в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, проте у позовній заяві відсутня інформація, що прокурор, до подання цього позову, оскаржував до уповноваженого органу договір про закупівлю робіт, або висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за оголошенням UА-2020-12-01-007064-b, або звернувся з вказаною вимогою до належного компетентного органу.

В підготовчому засіданні 22.06.2021 без виходу до нарадчої кімнати судом постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання від 22.06.2021: про задоволення клопотання представника 2-го позивача про розгляд справи за його відсутності та про відкладення підготовчого засідання на 06.07.2021 об 11:30.

23.06.2021 до господарського суду Харківської області від прокурора надійшла відповідь на відзив за вх.№ 14780. До відповіді на відзив у порядку ст. 166 ГПК України прокурором надані докази надсилання вказаної відповіді на відзив на адресу сторін у справі та судом встановлено, що вона подана у строк визначений судом, а тому судом прийнято відповідь на відзив до розгляду.

05.07.2021 до господарського суду Харківської області від 2-го відповідача -Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради надійшли заперечення на відповідь на відзив за вх.№ 15602. До заперечень у порядку ст. 167 ГПК України 2-им відповідачем надані докази надсилання вказаних заперечень на адреси учасників справи та судом встановлено, що вони подані у строк визначений судом, а тому судом прийняті заперечення 2-го відповідача.

Присутній представник прокуратури у судовому засідання проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечував та просив у його задоволенні відмовити.

Присутній представник 2-го позивача проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду не заперечував.

Присутні представники 1-го та 2-го відповідачів у судовому засідання проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду не заперечували.

Представник 1-го позивача у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, оскільки представник Харківської міської ради - Безбородний О.В. брав участь в підготовчому засіданні 22.06.2021.

Суд, розглянувши клопотання 1-го позивача - Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду вважає за необхідне у його задоволенні відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі по тексту - Положення), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з п. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Статтею 7 Закону України «Про публічні закупівлі» органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізують державну політику у сфері публічних закупівель.

Для виконання покладених завдань органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави.

Зокрема, ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено порядок проведення моніторингу процедур закупівель.

Отже, виходячи з наведеного, Державна аудиторська служба України є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних відносинах.

Разом з тим, суд бере до уваги те, що Рівненський апеляційний господарський суд у справі №924/1256/17 від 24.07.2018 висловив позицію, з якою погодився Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 07.12.2018, що здійснюючи моніторинг публічних закупівель Державна аудиторська служба України та Державна фінансова інспекція України мають право при виявленні випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави (аналогічна правова позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі №826/9672/17, постановах Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, 906/296/18 від 13.02.2019 та від 20.02.2019 у справі №912/894/18).

Проте, прокурор зазначив у позовній заяві проте, що органами Державної аудиторської служби України до теперішнього часу не вжито заходів до усунення зазначених порушень, що призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких покладено на прокуратуру.

Зокрема, прокурор зазначив, що опрацюванням відомостей електронної системи закупівель на сайті "Prozorro" встановлено, що на підставі наказу №40 Державної аудиторської служби України від 10.02.2021 проведено моніторинг закупівлі UА-2020-12-01-007064-b в частині обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення та визначення очікуваної вартості предмета закупівлі. В ході моніторингу порушень не виявлено.

Листом №04-13-1882вих21 від 02.03.2021 прокуратурою повідомлено Північно-Східний офіс Держаудитслужби про встановлення факту порушення діючого законодавства в частині участі пов`язаних осіб та запропоновано вжити відповідних заходів. Проте, Північно-Східним офісом Держаудитслужби заходи не вжиті.

У зв`язку з цим, на теперішній час, на стадії вже виконання договору, існує загроза того, що дана закупівля так і залишиться поза увагою уповноваженого органу фінансового контролю, як наслідок будуть незаконно витрачені бюджетні кошти.

Відсутність претензійно-позовної роботи з відповідачами у справі свідчить про нездійснення уповноваженим державним органом покладеного на нього законом обов`язку із захисту державних інтересів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 26.02.2019 у справі №905/803/18.

Порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» завдає шкоди територіальній громаді у вигляді незаконних витрат коштів, унеможливлює раціональне та ефективне використання місцевих коштів і спричинює істотну шкоду інтересам територіальної громади.

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про публічні закупівлі» цей Закон встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

З наведеного слідує, що потреби територіальної громади у певних товарах, роботах та послугах, реалізуються виключно через правовий механізм публічних закупівель.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» участь у публічних закупівлях як «замовники» приймають, зокрема, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється ними на промисловій чи комерційній основі, якщо юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів, якщо у вищому органі управління яких орган місцевого самоврядування володіє більшістю голосів, якщо у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

При забезпеченні потреб територіальної громади такі підприємства керуються іншими мотивами ніж прибутковість, оскільки визначена органом місцевого самоврядування мета діяльності таких підприємств не залежить від економічних ризиків і витрат на неї.

Оскільки закупівля замовником послуг для забезпечення потреб територіальної громади є публічною закупівлею, тому правильне застосування Закону України «Про публічні закупівлі» входить в поняття «інтерес держави», на захист якого прокурором подано цей позов.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, зокрема, що до повноважень міської ради належить питання стосовно розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, затвердження звіту про виконання бюджету.

Також, п. 29 ч. 1 ст. 26 вказаного закону передбачено, що до компетенції міської ради належить повноваження щодо встановлення для підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, розміру частки прибутку, яка підлягає зарахуванню до місцевого бюджету.

Отже, Харківська міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету. Правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Харківської міської ради.

Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком.

Відповідно до ст. 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» у свою чергу, унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотної шкоди не тільки інтересам територіальної громади, але й інтересам держави. Держава намагається створити умови для ефективного використання бюджетних коштів при закупівлі товарів, робіт та послуг, створюючи відповідні механізми при проведенні закупівель, які закладені у цьому Законі. Дотримуватися цих правил повинні всі учасники процедур закупівель.

Зазначені у позові порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» завдають шкоди територіальній громаді у вигляді незаконних витрат коштів, унеможливлює раціональне та ефективне використання коштів і здатне спричинити істотної шкоди інтересам територіальної громади.

Листом №04-13-1880вих21 від 02.03.2021 прокуратурою повідомлено Харківську міську раду про встановлення факту порушення діючого законодавства та запропоновано вжити відповідних заходів. Проте, Харківською міською радою заходи не вжиті.

На даний час договір №28 про закупівлю від 16.02.2021, продовжує виконуватись, що на думку прокурора призводить до неправомірного витрачання бюджетних коштів, повернення яких буде неможливим.

Незважаючи на наявні порушення вимог законодавства, Харківська міська рада, як уповноважений орган, до теперішнього часу не звернулась з позовом про визнання спірного правочину недійсним.

Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 зазначає, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Проте, як зазначає прокурор, незважаючи на наявні порушення вимог законодавства та необхідності невідкладного захисту інтересів держави, Північно-Східний офіс Держаудитслужби та Харківська міська рада, як уповноважені органи, до теперішнього часу не вжили заходів щодо скасування рішення тендерного комітету та визнання спірного договору недійсним.

На підставі викладеного, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Відповідно до ст.53 ГПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Незгода позивача з поданням позовної заяви жодним чином не позбавляє прокурора права звернутися з позовною заявою та підтримувати викладені вимоги.

Вказані обставини складають позицію прокурора щодо наявності порушення інтересів держави спірним рішенням, якому судом буде надана оцінка під час розгляду справи по суті з урахуванням дослідження всіх обставин справи.

Враховуючи вищенаведене та те, що судом перевірено наявність підстав для подання Керівником Салтівської окружної прокуратури м. Харкова даного позову при прийнятті позовної заяви та відкритті провадження у даній справі, у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для залишення позову без розгляду, та відмовляє у задоволенні клопотання позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд, розглянувши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Застосовуючи згідно з частиною 1 статті 3 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Відповідно до ч.1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 2, 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до частини 1 статті 195 Господарського процесуального кодексу України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Згідно з частиною другою статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання завдання та основних засад господарського судочинства, недопущення затягування судового процесу, керуючись ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що справа має бути розглянута судом у розумний строк, а також те, що у випадку продовження строку підготовчого провадження суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку, суд дійшов висновку про те, що у відповідності до приписів ч.1 ст.177 ГПК України у справі здійснені всі дії, що необхідні для реалізації завдань підготовчого засідання, а тому закриває підготовче провадження та призначає справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 42, 113, 118, 177-185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Харківської міської ради про залишення позову без розгляду.

Закрити підготовче провадження по справі №922/2024/21.

Призначити справу до судового розгляду по суті на "14" липня 2021 р. о (об) 10:30.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 3-й поверх, зал №306.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено (підписано) 08.07.2021.

Суддя І.О. Чистякова