ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05.07.2021 р. Справа № 914/1900/21

Господарський суд Львівської області у складі судді Трускавецького В. П., розглянувши матеріали справи

за позовом: Керівника Стрийської окружної прокуратури Львівської області, м. Стрий Львівської області, в інтересах,
позивача:Стрийська районна державна адміністрація, м. Стрий Львівської області,
до відповідача 1:Приватного акціонерного товариства « ІНФОРМАЦІЯ_1 », с. Рудники Стрийський р-н Львівська обл.,
до відповідача 2:Приватного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 », м. Миколаїв Стрийський р-н Львівська обл.,
до відповідача 3:Державного реєстратора ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , с. Жирівка Львівської обл.,
про:скасування державної реєстрації про право власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору, зобов`язання привести земельну ділянку у придатний для використання стан, шляхом знесення об`єкту нерухомості,
визнав подані матеріали недостатніми для відкриття провадження у справі, враховуючи наступне.

Господарський процесуальний кодекс України у статтях 162, 164, 172 встановлює низку вимог до позовної заяви та до документів, які додаються до неї.

Частиною 4 статті 53 ГПК України закріплено, що Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Однак прокурор не дотримався деяких з них, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Абзацом 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

З поданих прокурором матеріалів з`ясовано таке,

1) останній звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_4 з листом № 14.57/05-42-1611ВИХ-21 від 14.05.2021;

2) вказаний лист ймовірно був зареєстрованим адміністрацією 21.05.2021, адже вказані сумніви виникають у зв`язку з наданням прокурором неякісної копії вищевказаного листа, зокрема, з нечитабельним відтиском штемпеля реєстрації вхідних документів, органу яким зареєстровано такий лист. Інших доказів надіслання чи отримання листа адміністрацією не надано;

3) у листі прокуратур вказує, що останнім з`ясовано факт реєстрації 28.04.2020 права власності на спірне нерухоме майно за відповідачем 1, яке у подальшому, 01.05.2020 відчужено відповідачу 2. Вказана інформація скеровується для відома та для вжиття державною адміністрацією заходів відповідного реагування шляхом звернення до суду з позовною заявою. У випадку невжиття відповідних заходів реагування, прокурор з метою захисту державних інтересів вживатиме заходів реагування, визначених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

У подальшому, прокурором Стрийською окружної прокуратурою Львівської області заявлено даний позов № 14.57/05-42-2497ВИХ-21 від 15.06.2021.

Відповідно до частини першої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

З аналізу положень ст. 23 вищевказаного профільного закону, звернення прокурора з позовом до суду є одним із передбачених законом заходів захисту інтересів держави, поряд з іншими заходами передбаченими цим же законом. Також, закон визначає обов`язок прокурора, попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Аналогічний обов`язок встановлено прокурору і у пункті 5 наказу Генерального Прокурора України від 21.09.2018 № 186 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень» з метою забезпечення належної організації діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень зобов`язано: при вирішенні питання про пред`явлення позову (заяви) дотримуватися вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та норм процесуального законодавства щодо встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду з позовом (заявою).

Як зазначено у пунктах 38 - 40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У даному випадку, після повідомлення прокурором державної адміністрації листом № 14.57/05-42-1611ВИХ-21 від 14.05.2021 (належні докази повідомлення необхідно надати суду, зокрема, надати перший аркуш листа з читабельним відтиском штемпеля реєстрації вхідних документів, органу яким зареєстровано такий лист), звернувшись до суду із даним позовом, прокурором не надано доказів попереднього повідомлення ІНФОРМАЦІЯ_5 про подання вказаного позову до суду в їхніх інтересах. Вказані дії не відповідають вимогам положень чинного законодавства, зокрема, Закону України «Про прокуратуру», наказу Генерального Прокурора України від 21.09.2018 № 186 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді та при виконанні судових рішень», та суперечать в тому числі сформованій практиці Верховного Суду.

Частиною 5 статті 162 ГПК України закріплено, що у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо (ч. 3 ст. 164 ГПК України). У даному випадку прокурором не надано суду доказів повідомлення, до звернення до суду, відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення із даним позовом.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд встановивши, що поданий позов не відповідає вимогам процесуального закону, дійшов висновку про залишення такого без руху з наданням прокурору строку встановлено законом для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи наведене, керуючись статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», статтями 53, 162, 164, 172, ч. 1 та 2 ст. 174, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Керівника Стрийської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі ІНФОРМАЦІЯ_6 до відповідача 1: Приватного акціонерного товариства « ІНФОРМАЦІЯ_1 », відповідача 2: Приватного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 », відповідача 3: Державного реєстратора ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації про право власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору, зобов`язання привести земельну ділянку у придатний для використання стан, шляхом знесення об`єкту нерухомості залишити без руху.

2. Надати прокурору строк у 10 (десять) календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Трускавецький