ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

01 липня 2021 року м. ОдесаСправа № 923/877/20
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Богацької Н.С.

суддів: Діброви Г.І., Принцевська Н.М.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс»

на рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020

у справі №923/877/20

за позовом: Акціонерного товариства «Херсонобленерго»

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс»

про: визнання договору укладеним, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20 позов задоволено повністю: визнано Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №585 від 01.01.2019, укладеним в редакції, запропонованій позивачем.

24.05.2021 безпосередньо до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс», у якій останнє просить суд прийняти апеляційну скаргу до свого провадження; скасувати рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20 та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Крім того, до апеляційної скарги додано заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, у якій апелянт просить суд визнати причину пропуску строку Товариством з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20 поважною та поновити його.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, оформленого протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 24.05.2021, для розгляду справи визначено судову колегію у складі: головуючий суддя Богацька Н.С., судді Діброва Г.І., Разюк Г.П.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.05.2021 у Господарського суду Херсонської області витребувано матеріали справи №923/877/20; відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» на рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20 до надходження матеріалів даної справи з Господарського суду Херсонської області.

27.05.2021 до канцелярії суду надійшли заперечення Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, за змістом яких останній, посилаючись на: направлення копії позовної заяви на юридичну адресу відповідача; направлення Господарським судом Херсонської області копій судових рішень у справі на адреси сторін; листування Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» та Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (докази додаються), зазначає, що посилання відповідача на те, що з оскаржуваним рішенням він ознайомився 04.05.2021 не відповідає дійсності, оскільки скаржник знав про існування рішення значно раніше, ніж стверджує у клопотанні про поновлення строку, та просить суд застосувати наслідки спливу процесуального строку та врахувати, що саме недобросовісна поведінка відповідача призвела до того, що апеляційна скарга подана невчасно.

03.06.2021 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №923/877/20.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 08.06.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» на рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20 залишено без руху; встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання Південно-західному апеляційному господарському суду клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду із обґрунтуванням інших причин неможливості дотримання строку оскарження, доказів сплати судового збору у розмірі 3153,00 грн, протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху; попереджено Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс», що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику.

22.06.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано платіжне доручення №3540 від 15.06.2021 про сплату судового збору на суму 3153,00 грн та клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування вказаного клопотання скаржник зазначає, що здійснює свою діяльність націлену на вирощування сільськогосподарської продукції в м. Нова Каховка. За час дії карантинних заходів, у зв`язку із пандемією COVID-19 в Україні запроваджено обмежувальні заходи щодо роботи закладів громадського харчування. В окремі періоди урядом запроваджуються повні заборони роботи ринків, магазинів та закладів громадського харчування. Зазначене призвело до складного фінансового становища апелянта, що вплинуло на можливість оплатити судовий збір та послуги з професійної правничої допомоги, з урахуванням специфіки даної галузі скаржнику не так легко було знайти адвоката, який кваліфікується на даній категорії спорів (фінансова звітність додається).

У зв`язку з перебуванням судді Разюк Г.П. з 22.06.2021 по 26.07.2021, відповідно до наказу №149-в від 07.06.2021, у відпустці, розпорядженням керівника апарату суду №157 від 23.06.2021 відповідно до підпункту 17.4 підпункту 17 пункту 1 розділу XІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, підпунктів 2.3.25, 2.3.50 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції від 15.09.2016, підпункту 3.2.1 пункту 3.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Південно-західному апеляційному господарському суді призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №923/877/20.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.06.2021 для розгляду апеляційної скарги у справі №923/877/20 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Богацька Н.С., судді Діброва Г.І., Принцевська Н.М.

Розглянувши подане апелянтом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, з огляду на приписи ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справі, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими і електронним доказами.

Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В обґрунтування вказаного клопотання скаржник зазначає, що здійснює свою діяльність націлену на вирощування сільськогосподарської продукції в м. Нова Каховка. За час дії карантинних заходів у зв`язку із пандемією COVID-19 в Україні запроваджено обмежувальні заходи щодо роботи закладів громадського харчування. В окремі періоди урядом запроваджуються повні заборони роботи ринків, магазинів та закладів громадського харчування. Зазначене призвело до складного фінансового становища апелянта, що вплинуло на неможливість оплатити судовий збір та послуги з професійної правничої допомоги, з урахуванням специфіки даної галузі скаржнику не так легко було знайти адвоката, який кваліфікується на даній категорії спорів, на підтвердження чого надав Фінансову звітність малого підприємства за 2020 рік.

Пунктом 4 Розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 731-IX від 18.06.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу з моменту закінчення встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Разом з тим, належного обґрунтування неможливості подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Херсонської області увід 17.11.2020 у справі № 923/877/20 у строк, визначений ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, скаржником не наведено.

Колегія суддів зазначає, що складне фінансове становище скаржника є результатом його власної господарської діяльності та має суб`єктивний характер.

В свою чергу, запроваджені карантинні заходи носять загальний характер та жодного переконливого доказу, що саме такі заходи вплинули на його діяльність з вирощування сільськогосподарської продукції в м. Нова Каховка апелянт суду не наводить.

Додана до клопотання Фінансова звітність малого підприємства за 2020 рік не може бути прийнята до уваги в якості самостійного та беззаперечного доказу наведених заявником обставин, адже, по-перше, з її змісту не вбачається, що результати фінансової діяльності підприємства за 2020 рік унеможливлювали сплату судового збору у визначеному законом розмірі, по-друге, така звітність не є підтвердженням того факту, що складне фінансове становище є результатом впроваджених карантинних обмежень.

Отже, в даному випадку, саме лише посилання на скрутне фінансове становище спричинене тривалим карантином та відсутність коштів на сплату судового збору за подання апеляційної скарги та послуг правничої допомоги не може вважатись поважною причиною та не є тією виключною обставиною, що може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11.09.1997 (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29.10 2010 у справі "Устименко проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані".

Європейський суд з прав людини в рішенні від 13.03.2018 у справі "Кузнєцов та інші проти Росії" підкреслив, що поновлення строків на оскарження означає відступ від принципу res judicata, а тому особи, які оскаржують рішення за межами наданих законом строків, мають діяти з достатнім поспіхом.

При цьому Європейський суд з прав людини у вказаному рішенні стосовно випадків пана Беззубко та пана Трубіцина визначає, що вказані заявники подали заяви про поновлення строку на оскарження після спливу чотирьох місяців з дня визнання неприйнятними їх апеляційних скарг, а тому, за даних обставин, такі заявника діяли без належної старанності та задоволення їх клопотання за таких умов означало б глумитися над принципом правової певності.

З цих підстав Європейський суд з прав людини визнав скарги пана Беззубко та пана Трубіцина неприйнятними.

Колегія суддів виходить із того, що процесуальний строк апеляційного оскарження, встановлений Господарським процесуальним кодексом України, забезпечує оперативність судочинства, виступає дисциплінуючим фактором регламентації процесуальних дій учасників справи, спрямований на недопущення зловживання процесуальними правами, проте апелянт, звертаючись з даною апеляційною скаргою з істотним пропуском строку на апеляційне оскарження, не надав жодних переконливих доказів реальної наявності у нього перешкод для реалізації права на апеляційний перегляд Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження, згідно положень ч. ч. 3-4 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України, вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 242 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

За таких обставин, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду дійшла до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» на рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 261 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Гаван» Плюс» на рішення Господарського суду Херсонської області від 17.11.2020 у справі №923/877/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток (на адресу апелянта): апеляційна скарга з додатками на 31 арк., у т.ч. конверт, заява з додатками на 7 арк., у т.ч. конверт.

Головуючий суддя Н.С. Богацька

судді Н.М. Принцевська

Г.І. Діброва