УХВАЛА

м. Київ

23.06.2021Справа № 910/5079/21
Суддя Господарського суду міста Києва Зеленіна Н.І., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровський комбікормовий завод" про забезпечення позову

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом міста Києва розглядається справа №910/5079/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровський комбікормовий завод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Константа Холдинг" про стягнення заборгованості за неналежне виконання зобов`язань за договором поставки №КХ25/20 від 30.04.2020 у розмірі 6 627 527,97 грн, яка складається з 6 560 772,27 грн - суми основного боргу, 12 196,64 грн - 3% річних, 54 559,06 грн - пені.

17.06.2021 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровський комбікормовий завод" надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Константа Холдинг" в межах розміру суми грошового зобов`язання - 7 715 274,91 грн, які знаходяться у банківських установах та обліковуються на банківських рахунках ТОВ "Торговий Дім "Константа Холдинг", які будуть виявлені державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову.

Подана заява мотивована тим, що наявність судових справ майнового характеру на значну суму, де ТОВ "Торговий дім "Константа Холдинг" є відповідачем, та відсутність у відповідача зареєстрованого на праві приватної власності нерухомого майна, дає підстави позивачу вважати, що при задоволенні позовних вимог у зазначеній справі, можуть виникнути обставини, які істотно ускладнять чи унеможливить виконання рішення у випадку задоволення позовних вимог у дані справі. Крім того, ТОВ "Торговий дім "Константа Холдинг" має податковий борг. З огляду на зазначене, позивач вважає, що належне виконання відповідачем своїх зобов`язань може бути забезпечено вжитими заходами забезпечення позову

У зв`язку із перебуванням судді Зеленіної Н.І. у відпустці, суд здійснює розгляд вказаної заяви у перший робочий день після виходу з відпустки - 23.06.2021.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Частиною 11 статті 137 ГПК України визначено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

При цьому, адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Забезпечення позову може мати місце за наявності хоча б однієї з умов: невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову, заявник посилається на наявність судових справи майнового характеру на значну грошову суму, де ТОВ "Торговий дім "Константа Холдинг" є відповідачем по справі, що в подальшому може призвести до імовірності виникнення ускладнень з виконання рішення суду у разі задоволення вимог у даній справі.

Однак вказані аргументи, на переконання суду, не є тією обставиною, яка б могла свідчити про вчинення відповідачами дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання в рамках даного спору або слугувати підставою для висновку про неможливість чи істотне ускладнення в майбутньому виконання судового рішення, оскільки є лише припущеннями, не підтвердженими належними доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 25.02.2019 у справі №922/2673/18, від 02.04.2019 у справі №918/702/18, від 10.10.2019 у справі №904/1478/19, від 25.09.2020 у справі №910/1762/20, від 12.05.2020 у справі №910/14149/19.

Перебування на розгляді суду справ за позовами про стягнення з відповідача заборгованості за відсутності відповідних судових рішень, що набрали законної сили, не може бути підставою для висновку про існування об`єктивної неможливості виконання судового рішення у цій справі.

Таким чином, суд вважає, що посилання позивача на наявність інших судових проваджень майнового характеру, учасником яких є відповідач, за умови відсутності будь-яких інших доказів, на підтвердження фактів імовірності неможливості виконання рішення суду, не надають суду можливості дійти беззаперечних висновків про вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання судового рішення в майбутньому чи наявності обґрунтованих припущень про імовірність неможливості його виконання та, відповідно, не можуть визнаватися як підстава для вжиття заходів забезпечення позову.

Також позивач посилається на відсутність зареєстрованого на праві приватної власності нерухового майна та наявність у відповідача податкового боргу, що дає підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього рішення.

Обставини відсутності у відповідача нерухомого майна, належного відповідачу на праві приватної власності та відомості про наявність податкового боргу не є доказами вчинення відповідачем у даній справі дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання саме перед позивачем.

Суд зазначає, що арешт грошових коштів відповідача у даній справі, не означає, що позивач буде мати пріоритетне право перед іншими кредиторами відповідача на стягнення заборгованості з відповідача.

З огляду на відсутність доказів у даній справі які б свідчили, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, відповідні твердження позивача є нічим іншим, як припущеннями, та вжиття заходів до забезпечення позову по арешту грошових коштів відповідача не здатні покращити ефективність виконання рішення суду.

Крім того, вжиті заходи забезпечення позову не повинні паралізовувати господарську діяльність відповідача, а арешт грошових коштів відповідача може призвести до погіршення розрахунків відповідача як з позивачем у даній справі, так і з іншими кредиторами, в тому числі з органами податкової служби.

Відповідно до ст. 139 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову повинна містити захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити, наприклад, реалізація прав інтелектуальної власності чи підготовчі дії до їх реалізації, видача ліцензій на використання торговельної марки, тощо

Суд зазначає, що заявником до заяви про забезпечення позову не надано доказів на підтвердження реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду з боку відповідача у разі задоволення позовних вимог, ухиляння відповідача від виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Саме лише посилання в заяві на потенційну неможливість виконання рішення суду без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

У заяві про забезпечення позову заявником не вказано яким саме чином невжиття заходу забезпечення позову може ускладнити виконання рішення суду, а заява про забезпечення позову не містить належного обґрунтування можливого ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у разі невжиття заходів забезпечення позову.

Таким чином, заявником не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може будь-яким чином ускладнити чи унеможливити захист його прав чи законних інтересів, у зв`язку з чим заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 136-140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровський комбікормовий завод" про забезпечення позову від 17.06.2021 у справі №910/5079/21 - відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

Суддя Н.І. Зеленіна