УХВАЛА

м. Київ

01.07.2021Справа № 910/9709/21

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М. розглянувши

позовну заяву Громадської організації "Товариство "Восток", Одеська область. Березівський район, м. Березівка

до Одеської обласної державної адміністрації, м. Одеса

про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

15.06.2020 року Громадська організація "Товариство "Восток" (позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом про визнання за позивачем права власності на гаражі, розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0435, яка належить Одеській обласній державній адміністрації (відповідач).

Разом із позовною заявою позивачем подано до суду заяву про забезпечення доказів шляхом проведення технічної інвентаризації існуючих гаражів позивача на земельній ділянці кадастровий номер :01:001:0435, площа 12 га; для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства, вид використання: для будівництва автогаражів; державна власність; власник Одеська обласна державна адміністрація та визначити Комунальне підприємство "Южненське міське бюро технічної інвентаризації" для проведення технічної інвентаризації існуючих гаражів позивача на земельній ділянці кадастровий номер :01:001:0435.

Ухвалою від 17.07.2021 року розгляд заяви Громадської організації "Товариство "Восток" про забезпечення доказів в справі №910/9709/21 призначено на 22.06.2021 року.

Окрім того, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, в якому заявник посилається на норму ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України та зазначає, що у позивача скрутний майновий стан і організація є неприбутковою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовлено, позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів оплати судового збору в розмірі, визначеному нормами Закону України "Про судовий збір" та доказів підтвердження правомірності визначеної в позовній заяві вартості майнових вимог.

Ухвалою від 22.06.2021 року в задоволенні заяви Громадської організації "Товариство "Восток" про забезпечення доказів було відмовлено.

25.06.2021 до суду від Громадської організації "Товариство "Восток" через електронну пошту надійшла заява про усунення недоліків, відповідно до якої позивач наполягає на скрутному фінансовому становищі та неможливості сплати судового збору за подання даного позову до суду.

Суд відзначає, що процесуальним законодавством передбачені конкретні умови яких має дотриматись позивач при поданні позову до суду, які є однакові для всіх юридичних та фізичних осіб незалежно, зокрема, від ознак раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

Так, норма п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України не є виключенням та вказує на необхідність додання до позовної заяви документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Умови відстрочення та розстрочення від сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати передбачені ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Зокрема, із змісту ст. 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що суд може за клопотання сторони звільнити від сплати судового збору у випадку якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Системний аналіз зазначеної норми права дає підстав для висновку, що суд має право звільнити від сплати судового збору за наявності обставин, що вказують на перевищення розміру судового збору 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік, а також за наявності відповідного клопотання про звільнення.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Можливість суду на власний розсуд звільнити фізичну особу від сплати судового збору обмежена положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд відзначає, що подане Громадською організацією "Товариство "Восток" разом з позовом клопотання про звільнення від сплати судового збору було розглянуто, а результат розгляду відображений в ухвалі Господарського суду міста Києва від 17.06.2021.

Крім того, сукупність наданих доказів та пояснень дають підстави для висновку про скрутне майнове становище позивача, проте відсутність повторного клопотання про звільнення від сплати судового збору позбавляє суд можливості звільнити Громадську організацію "Товариство "Восток" від сплати судового збору за подання даного позову в силу положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" та ч. 2 ст. 19 Конституції України.

Також суд зазначає, що позивачем не подано до суду доказів на підтвердження правомірності визначеної в позовній заяві вартості майнових вимог, як того вимагав суд ухвалою від 17.06.2021 року, що свідчить про неусунення позивачем недоліків позовної заяви на які було вказано в зазначеному судовому документі.

Більш того, враховуючи положення статті 129 Конституції України, а також положення статті 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Також, суд звертає увагу заявника, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відтак, необхідність сплати судового збору, встановлена для всіх суб`єктів нормами Господарського процесуального кодексу України та Законом України "Про судовий збір", не може тлумачитися як обмеження права доступу до суду у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Таким чином, недоліки позовної заяви про які зазначено в ухвалі Господарського суду міста Києва від 17.06.2021 позивачем не усунуті, оскільки не надано доказів сплати судового збору, в задоволенні клопотання про його звільнення судом відмовлено, як і не надано доказів на підтвердження правомірності визначеної в позовній заяві вартості майнових вимог.

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на те, що недоліки позовної заяви позивачем не усунуті позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню.

При цьому, суд звертає увагу Громадської організації "Товариство "Восток" на те, що у відповідності до п. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Громадську організацію "Товариство "Восток" до Одеської обласної державної адміністрації про визнання права власності, з додатками, вважати неподаною та повернути заявникові.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя C.М. Морозов