УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29.06.2021Справа № 910/10153/21

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмарк Україна"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Галуа Інвест"

про стягнення 149 187 713,10 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Алмарк Україна" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Галуа Інвест" (далі - відповідач) про стягнення 149 187 713,10 грн.

Суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням відповідача є: 04210, м. Київ, вул. Оболонська Набережна, буд. 15, корп. 1, літ. А, натомість позивачем у позовній заяві зазначено місцезнаходження відповідача: 04210, м. Київ, вул. Оболонська Набережна, буд. 15, корп. 1, що є порушенням п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

За приписами ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, про прийняття до пересилання реєстрованого поштового відправлення (в тому числі листа) відправникові з додержанням вимог Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до пунктів 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Отже, належними доказами відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та усіх доданих до неї документів є оригінали опису вкладення в поштовий конверт, засвідчений календарним штемпелем відділення поштового зв`язку, та розрахункового документу (фіскального чеку, накладної тощо).

Натомість, як встановлено судом, матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу місцезнаходження відповідача (04210, м. Київ, вул. Оболонська Набережна, буд. 15, корп. 1, літ. А), що є порушенням статей 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року - 2 270,00 грн.

За приписами ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем завлено вимогу про стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 149 187 713,10 грн, відтак при поданні позовної заяви до суду позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 794 500,00 грн (2 270,00 х 350).

Втім, доказів сплати судового збору за подання позову у встановлених порядку і розмірі позивачем не надано.

У позовній заяві позивач просить суд відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до розгляду судом справи по суті.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору мотивоване тим, що скрутний майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом порядку та розмірі за подання цієї позовної заяви.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов, а саме приписами цієї статті визначено суб`єктів звернення до суду, яким можна, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

При цьому, суд звертає увагу, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, вирішуючи це питання суд враховує майновий стан сторони. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Особа, яка подає клопотання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, або про звільнення від його сплати, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і до ухвалення судового рішення по суті заявлених позовних вимог.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до наявного в матеріалах позовної заяви Звіту про фінансові результати за 2020 рік чистий дохід позивача складає 20 000,00 грн.

Як зазначає позивач та підтверджується матеріалами позовної заяви, на підставі укладеного з АТ "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Гувер" Договору № 05/01-2021-1ГУ про надання послуг від 05.01.2021, за надані послуги на рахунок позивача було перераховано грошові кошти в сумі 560 000,00 грн, про що свідчать платіжні доручення № 895 від 29.01.2021 на суму 280 000,00 грн та №1031 від 29.01.2021 на суму 280 000,00 грн.

Відтак, за висновком суду, вищевказані грошові кошти могли бути спрямовані позивачем на сплату частини судового збору за подання цієї позовної заяви, втім, як було вказано вище, доказів сплати судового збору позивачем не надано.

Крім того, у позовній заяві позивач вказує на ту обставину, що за умовами укладеного з АТ "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Гувер" Договору № 05/01-2021-1ГУ про надання послуг від 05.01.2021 позивачу має бути перерахована сума винагороди в розмірі 2 240 000,00 грн протягом трьох банківських днів від дня купівлі об`єкта незвершеного будівництва, дата проведення аукціону з продажу якого призначена на 25 червня 2021 року, відтак суд вважає, що з огляду на допущені позивачем при поданні позовної заяви недоліки та необхідність встановлення судом строку для їх усунення, у позивача буде можливість оплатити судовий збір за подання цієї позовної заяви у встановленому порядку та розмірі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вище викладене, оскільки позивачем не дотримано вимог, встановлених статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити зазначену позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмарк Україна" про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Алмарк Україна" без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначення у позовній заяві вірного місцезнаходження відповідача;

- надання доказів направлення на адресу місцезнаходження відповідача копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів (із зазначенням за наявності номеру та дати документу) в порядку, визначеному статтею 172 Господарського процесуального кодексу України;

- надання доказів сплати судового збору в розмірі 794 500,00 грн у встановленому порядку (на платіжні реквізити Господарського суду міста Києва).

5. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

6. Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.В. Нечай