РІШЕННЯ

09 червня 2021 року м. ТернопільСправа № 921/92/21

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Боровця Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Шмир А.І.

Розглянув справу за правилами загального позовного провадження

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", вул. Крушельницької 18, офіс 703, м. Тернопіль

до відповідача Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, вул. Шевченка, 67, м. Кременець, Тернопільська область

про стягнення заборгованості у розмірі 670 868,84 грн (з врахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог).

За участю учасників судового процесу:

від позивача:

Ханас І.О. - представник,

Парубій І.М. - адвокат,

від відповідача: не з"явився.

Судові процедури.

Судом роз`яснено форму і стадії судового провадження, що здійснюється у межах даної справи згідно до вимог ГПК України.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд", відповідно до вимог статей 8, 222 Господарського процесуального кодексу України.

Заяв про відвід (самовідвід) судді та секретаря судового засідання з підстав, визначених ст. ст. 35-37 ГПК України не надходило.

Суть справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" звернулося до Господарського суду Тернопільської області з позовом до відповідача Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради про стягнення заборгованості у розмірі 670 868,84 грн (з врахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог).

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем порушено договірні зобов`язання, що виникли на підставі договору "Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (ІІ пусковий комплекс, коригування зі зміною технології )" (45454000-4 Реконструкція) за №1/3 від 16.01.2019.

Відкриття провадження у справі.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 22.02.2021, для розгляду справи №921/92/21 визначено суддю Боровця Я.Я.

Ухвалою суду від 25.02.2021 відкрито провадження у справі №921/92/21 за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 25.03.2021.

Розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Підготовче провадження.

Підготовче засідання вперше призначено на 25.03.2021.

Відповідно до частини 4 статті 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Протокольними ухвалами від 25.03.2021 та від 20.04.2021 підготовчі засідання відкладалися відповідно на 20.04.2021 та на 13.05.2021.

Згідно статті 177 ГПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ухвалою суду від 20.04.2021 строк підготовчого провадження у справі №921/92/21 продовжено на 30 днів.

У підготовчому засіданні 13.05.2021 оголошено перерву до 20.05.2021, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Пунктом 3 частини 2 статті 185 ГПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 20.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу №921/92/21 до судового розгляду по суті на 01.06.2021.

Розгляд справи по суті.

У судовому засіданні 01.06.2021 розпочато розгляд справи по суті.

При розгляді справи по суті, суд з`ясував обставини справи, дослідив докази у справі, заслухав обґрунтування позовних вимог представників позивача, їх вступне та заключне слово.

Протокольною ухвалою від 01.06.2021 розгляд справи по суті відкладався на 09.06.2021 з підстав, викладених в ній.

У судовому засіданні 09.06.2021, після з`ясування обставин справи та дослідження доказів у справі, суд, після виходу із нарадчої кімнати, оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Інші процесуальні дії.

Ухвалою суду від 20.05.2021 прийнято заяву (вх.№ 3886 від 11.05.2021) про зменшення розміру позовних вимог до розгляду, відповідно до вимог ст. ст. 42, 46 ГПК України.

Ухвалою суду від 09.06.2021 допущену описку в ухвалах Господарського суду Тернопільської області від 25.02.2021, від 25.03.2021, від 20.04.2021, від 20.04.2021 ( продовження строку підготовчого провадження), від 20.05.2021 та від 01.06.2021 у справі №921/92/21, виправлено. Зокрема, в описовій частині ухвал Господарського суду Тернопільської області від 25.02.2021, від 25.03.2021, від 20.04.2021, від 20.04.2021 ( продовження строку підготовчого провадження), від 20.05.2021 та від 01.06.2021 у справі №921/92/21 читати правильно номер Договору від 16.01.2019 - №1/3.

12.04.2021 позивачем подано відповідь на відзив (вх. №3106), просить суд поновити процесуальний строк на подання ТОВ "Проф Буд" відповіді на відзив з підстав, викладених в ній та приєднати до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на подання відповіді на відзив та приєднання до матеріалів справи, судом встановлено таке.

Приписами статті 42 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Статтею 80 ГПК України встановлено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.ч. 1, 3, 5, 8).

Окрім того, згідно статей 113, 114 ГПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальної дії. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як визначено статтею 169 Господарського процесуального кодексу України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмові формі та розглядаються в порядку, встановленому ГПК України.

Судом досліджено клопотання позивача та встановлено, що останнім належним чином обґрунтувано неможливість подання відповіді на відзив у встановлений строк з причин, що не залежали від нього.

Згідно частин 1, 2 статті 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до частини 1 статті 169 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

За загальними принципами здійснення судочинства, що також відображені у ст. ст. 13, 14 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 15 Господарського процесуального кодексу України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Отже, з метою повного та всебічного дослідження всіх обставин у даній справі, дотримання принципу рівності та змагальності сторін, процесуального права позивача та відповідача, суд задовільняє клопотання позивача, поновляє строк для подання відповіді на відзив та долучає до матеріалів справи.

Аргументи сторін

Правова позиція позивача.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення договірних зобов`язань відповідачем, що виникли на підставі договору № 1/3 від 16.01.2019 "Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція), в частині проведення розрахунків за виконанні підрядні роботи.

В якості правових підстав позову позивач зазначає, зокрема норми Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві та просять суд позов задоволити.

Також, 17.05.2021 та 20.05.2021 представники позивача звернулися до суду із заявами відповідно (вх. №4055 та вх. № 4193)) щодо повернення відповідачу клопотання за вих. №356 від 07.05.2021 із додатками з підстав, викладених в них.

Заперечення відповідача.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, однак відповідно до вимог статті 165 ГПК України надіслав відзив на позовну заяву (вх. №2258 від 16.03.2021), зі змісту якого вбачається, що відповідач заперечує щодо позовних вимог з підстав, вкладених в ньому.

Також, відповідачем подано клопотання (вх. №3913 від 12.05.2021) про долучення до матеріалів справи висновок експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ за результатами проведення судово- економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000001 складений 12.01.2021 за № 814/20-22 та висновок експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ за результатами проведення будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000001 складений 22.12.2020 за №812/813/20-22.

Окрім того, відповідачем подано до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача (вх. № 2257 від 16.03.2021, вх. № 4168 від 20.05.2021, вх. №4619 від 02.06.2021 та вх. №4763 від 07.06.2021).

Відповідь на відзив.

12.04.2021 позивачем подано відповідь на відзив (вх. №3106), згідно якої доводи відповідача вважає безпідставними. Також, просить суд поновити процесуальний строк на подання ТОВ "Проф Буд" відповіді на відзив з підстав, викладених в ній та приєднати до матеріалів справи.

Заперечення на відповідь на відзив.

19.04.2021 відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив (вх. №3350).

Фактичні обставини, встановлені судом.

16 січня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" (як, Підрядником/позивачем) та Управлінням архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради (як, Замовником/Відповідачем) укладено договір " Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція) за №1/3.

Відповідно до п.1.1, п.1.2 та п.1.3 Договору передбачено, що Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується у відповідності до умов даного Договору виконати роботи з "Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4 - Реконструкція), а Замовник зобов`язується прийняти ці роботи та оплатити їх. Підрядник повинен виконати передбачені Договором роботи, якість яких відповідає умовам ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", державних стандартів, будівельних норм і правил, інших нормативних документів, проектно-кошторисної документації і Договору. Підписання цього договору сторонами свідчить про те, що Замовник надав Підряднику усю необхідну документацію, відповідно до якої Підрядник зобов`язується виконати роботи.

Підписанням даного договору сторони підтверджують, що Замовник належним чином передав Підряднику майданчик для виконання робіт та всю документацію, необхідну для виконання послуг за цим Договором. Приймання - передача робіт за цим Договором здійснюється за актом приймання - передачі виконаних робіт форми КБ-2 та довідкою форми КБ-3. Після завершення виконання робіт Підрядник передає Замовнику два примірники Акту приймання - передачі виконаних робіт. Замовник протягом 3-х робочих днів з моменту отримання Акту приймання - передачі перевіряє обсяги виконаних робіт, їх якість та відповідність умовам договору та підписує Акт приймання - передачі, після чого повертає один екземпляр Акту Підряднику або надає Підряднику мотивовану письмову відмову від підписання Акту з вказівкою на недоліки, виявлені у виконаних роботах. Вказані недоліки підлягають усуненню Підрядником за його рахунок протягом 3 календарних днів з моменту отримання письмової відмови Замовника. Акт приймання - передачі при цьому підписується негайно після усунення відповідних недоліків Підрядником. У разі не підписання Замовником акту приймання - передачі виконаних робіт чи не подання мотивованої письмової відмови від підписання Акту з вказівкою на недоліки в строк 3 днів з моменту отримання акту приймання - передачі, такий акт приймання-передачі виконаних робіт вважаються підписаним а роботи підлягають оплаті ( п.2.3, п.2.5, п.2.6. Договору).

Згідно п. 3.1, п. 3.2, п.3.3 Договору сторони домовились, що Підрядник зобов`язаний виконати роботи, визначені цим Договором та додатками до нього відповідно до календарного графіка виконання робіт (Додаток 2 до Договору) не пізніше 31.12.2020 (або до повного виконання сторонами договірних зобов`язань). Строки виконання робіт можуть змінюватися із внесенням відповідних змін у Договір у разі: виникнення обставин непереборної сили; порушення умов фінансування; інших обставин за взаємною згодою сторін. Місце виконання робіт: м. Кременець Тернопільської області.

Ціна цього Договору визначається згідно з пропозицією переможця процедури закупівлі. Договірна ціна комплексу робіт, визначена на підставі проектно-кошторисної документації і складає: 27 500 614,00 грн. В тому числі призначення на 2018 рік - 4 899 100,00 грн. У випадку надходження додаткових коштів до кінця поточного бюджетного періоду чи у наступні бюджетні періоди - Сторонами буде підписано додаткові угоди із зазначення суми фінансування на відповідний бюджетний період. Вид договірної ціни - тверда. Розрахунок договірної ціни, складений відповідно до пропозиції Виконавця є невід`ємною частиною цього договору. Ціна пропозиції залишається незмінною, крім випадків, передбачених нормами ДСТУ Б Д. 1. 1-1: 2013 та випадків, визначених ч. 4 ст. 36 ЗУ "Про публічні закупівлі", зокрема договірна ціна може бути скорегована у разі: - зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. Порядок здійснення оплати: згідно бюджетного законодавства. Умови оплати за договором - при наявності бюджетного фінансування аванс до 30% від річного обсягу робіт або оплата по факту виконаних робіт з відстрочкою платежу до 5 календарних днів з дня підписання акту приймання передачі виконаних робіт. Виконавець зобов`язується використати отриманий аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій та звітувати за нього в термін до трьох місяців, але не пізніше 31 грудня поточного року. Розрахунки за виконані роботи здійснюються поетапно у безготівковій формі по факту виконання робіт на підставі наданих Підрядником актів приймання-передачі виконаних робіт (Ф. КБ-2в) та довідок (Ф. КБ-3) з відстрочкою платежу до 5 календарних днів з дня підписання акту приймання- передачі виконаних робіт. Платіжні (фінансові) зобов`язання Замовника за договором щодо оплати вартості виконаних робіт виникають лише при наявності та в межах відповідних бюджетних асигнувань та за умови надходження коштів для оплати цих робіт на казначейський рахунок Замовника ( п.п. 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5 Договору).

Пунктами 5.1, 5.2 Договору визначено, що Підрядник зобов"язаний передати Замовнику належно виконані роботи, в свою чергу Замовник зобов"язаний прийняти роботи, належно виконані Підрядником та підписати акт приймання - передачі протягом 3-х робочих днів з моменту його отримання й повернути один екземпляр Підряднику або надати Підряднику мотивовану письмову відмову від піписання акту з вказівкою на недоліки, виявлені у виконаних робіт. Проводити розрахунки за виконані роботи в порядку та на умовах, визначених цим Договором.

Відповідно до п.5.3 Договору визначено право Підрядника на отримання оплати за виконані роботи.

Даний Договір є укладеним з моменту підписання його повноважними представниками Сторін та діє до кінця 2020 року або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань ( п.10.2 Договору).

26.12.2019 між сторонами укладено Додаткову угоду №1/82 до Договору про закупівлю робіт №1/3 від 16.01.2019, якою пункт 4.1 Розділу 4 Договору про закупівлю робіт №1/3 від 16.01.2019 викладено в наступній редакції " Ціна цього Договору визначається згідно з пропозицією переможця процедури закупівлі. Договірна ціна комплексу робіт, визначена на підставі проектно-кошторисної документації і складає: 27 500 614,00 грн. Сума зобов"язань за договором відповідно до кошторисних призначень на 2019 рік складає 3 912 729,66 грн, у тому числі ПДВ 652 121,61 грн. Сума зобов"язань за договором відповідно до кошторисних призначень на 2020 рік складає 986 370,34 грн, у тому числі ПДВ 164 395,06 грн. У випадку надходження додаткових коштів до кінця поточного бюджетного періоду чи у наступні бюджетні періоди - Сторонами буде підписано додаткові угоди із зазначенням суми фінансування на відповідний бюджетний період. Вид договірної ціни - тверда. Розрахунок договірної ціни, складений відповідно до пропозиції Виконавця є невід"ємною частиною цього Договору".

Також, 19.03.2020 між сторонами укладено Додаткову угоду №2 до Договору №1/3 від 16.01.2019, якою внесено наступні зміни, зокрема:

- п. 3.1 Розділу 3 Договору викладено в наступній редакції :

"3.1 Підрядник зобов`язаний виконати роботи, визначені цим Договором та додатками до нього відповідно до календарного графіка виконання робіт (Додаток 2 до Договору) не пізніше 28.12.2021 (або до повного виконання сторонами договірних зобов`язань)".

- п. 4.1 Розділу 4 Договору викладено в наступній редакції :

" 4.1 Ціна цього Договору визначається згідно з пропозицією переможця процедури закупівлі. Договірна ціна комплексу робіт, визначена на підставі проектно-кошторисної документації і складає: 27 500 614,00 грн. Сума зобов"язань за договором відповідно до кошторисних призначень на 2019 рік складає 3 912 729,66 грн, у тому числі ПДВ 652 121,61 грн. Сума зобов"язань за договором відповідно до кошторисних призначень на 2020 рік складає 986 370,34 грн, у тому числі ПДВ 164 395,06 грн. Сума зобов"язань за договором відповідно до кошторисних призначень на 2021 рік складає 22 601 514,34 грн. У випадку надходження додаткових коштів до кінця поточного бюджетного періоду чи у наступні бюджетні періоди - Сторонами буде підписано додаткові угоди із зазначенням суми фінансування на відповідний бюджетний період. Вид договірної ціни - тверда. Розрахунок договірної ціни, складений відповідно до пропозиції Виконавця є не від"ємною частиною цього Договору".

Вказані Договір, Додаткові угоди та Додатки підписані уповноваженими представниками сторін та скріплені печатками юридичних осіб.

Як стверджує позивач, на виконання умов Договору з врахуванням Додатків та Додаткових угод, Товариством з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", як Підрядником виконано роботи з реконструкції міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція), про що свідчать акт приймання виконаних будівельних робіт №31 за червень 2020 року ( форми КБ-2в), розрахунок загальновиробничих витрат до локального кошторису №2-2-1 на загальнобудівельні роботи від 30.06.2020; підсумкова відомість ресурсів об"єкт: повітродувна станція, поз.7 (витрати по факту) від 30.06.2020, Акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 30.06.2020, довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2020 рік.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" звернулося до Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради з листом щодо підписання документів про виконання робіт за договором №1/3 від 16.01.2019, зокрема акту приймання виконаних будівельних робіт №31 за червень 2020 року ( форми КБ-2в), розрахунку загальновиробничих витрат до локального кошторису №2-2-1 на загальнобудівельні роботи від 30.06.2020; підсумкової відомості ресурсів об"єкт: повітродувна станція, поз.7 (витрати по факту) від 30.06.2020, Акту вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 30.06.2020, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2020 рік.

Однак, Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради відповіддю №13 від 04.01.2021 повідомило Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" про неможливість підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт та інших документів та проведення оплати з підстав, викладених у відповіді.

Отже, як стверджує позивач та зазначене не спростовано відповідачем, останнім на момент звернення з позовом до суду не оплачено заборгованість у розмірі 670 868,84 грн.

Дані обставини стали підставою для звернення позивача з даним позовом до суду за захистом свого порушеного права.

Зміст спірних правовідносин, які склались між сторонами.

Визначаючи правову природу спірних правовідносин, що склалися між позивачем та відповідачем, виходячи з аналізу положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли правовідносини, пов`язані з укладенням договору № 1/3 від 16.01.2019 "Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція), який за правовою природою є господарським договором про підряд.

Норми права, які застосував суд.

Статтями 15, 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства; кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (стаття 11 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку (частина 1 статті 173 Господарського кодексу України).

У відповідності до вимог статті 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (стаття 11 Цивільного кодексу України).

Із змісту частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України випливає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно частини 1 статті 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд та за погодженням сторін, та умов, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом (стаття 632 Цивільного кодексу України).

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (статті 638 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовник), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (стаття 843 Цивільного кодексу України).

Відповідно до вимог статті 844 Цивільного кодексу України, ціна у договорі може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Як визначено статтею 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 853 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник зобов"язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Згідно статті 854 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до частини 1 статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Зазначена норма кореспондується з ч.1 ст.318 Господарського кодексу України.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частин 1-2 статті 877 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Оплата робіт проводиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін (частина 4 статті 879 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 882 Цивільного кодексу України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття.

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами.

Положеннями статей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов"язанні встановлений строк (термін) його, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Аналогічне положення містить стаття 193 Господарського кодексу України, де зазначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до статті 229 Господарського кодексу України учасник господарських відносин у разі порушення ним грошового зобов`язання не звільняється від відповідальності через неможливість виконання.

Частиною 1 статті 598 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання припиняється частково або в повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Як визначено статтями 610, 612 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно статті 617 Цивільного кодексу України відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою звільнення його від відповідальності за порушення зобов`язання.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 "Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013" встановлені типові форми документів, необхідних для передання - приймання робіт: 1) "Акт приймання виконаних підрядних робіт" (ф. № КБ-2в); 2) "Довідка про вартість виконаних підрядних робіт" (ф. № КБ-3).

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України №12/19-3-9-14-295 від 16.03.10 роз`яснено, що зазначені типові форми підлягають обов`язковому застосуванню при проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи між замовниками та виконавцями робіт з будівництва, що здійснюється за рахунок бюджетних коштів та коштів підприємств, установ і організацій державної власності.

Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають виключно у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу (стаття 1 Бюджетного кодексу України).

Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження.

Бюджетним зобов`язанням є будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому (частина 1 статті 2 Бюджетного кодексу України).

Мотивована оцінка судом.

Всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши у сукупності усі докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (стаття 11 Цивільного кодексу України та стаття 174 Господарського кодексу України).

Встановлені обставини у даній справі, свідчать, що між сторонами виникли договірні правовідносини на підставі укладеного договору №1/3 від 16.01.2019, особливості укладення та виконання якого повинні відповідати положенням глави 33 Господарського кодексу України та 61 Цивільного кодексу України.

Взаємовідносини сторін виникли на підставі Договору №1/3 від 16.01.2019, який за правовою природою є договором підряду.

Укладаючи договір підряду сторони погодили всі його істотні умови відповідно до вимог статті 628 Цивільного кодексу України.

Судом враховано, що пунктом 10.2 Договору, встановлено, що Договір є укладеним з моменту підписання його повноважними представниками Сторін та діє до кінця 2020 року або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Доказів на підтвердження того, що договір №1/3 від 16.01.2019 припинив свою дію, є розірваним, чи що Замовник (Відповідач) відмовився від договору, матеріали справи не містять і на наявність таких обставин жодна із сторін не посилається.

Згідно частини 2 статті 317 Господарського кодексу України, загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень ЦК України про договір підряду.

Як визначено статтею 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Як вбачається з матеріалів справи, 16 січня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" (як, Підрядником/позивачем) та Управлінням архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради (як, Замовником/Відповідачем) укладено договір " Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція) за №1/3, відповідно до умов (п.1.1, п.1.2 та п.1.3 Договору) сторони домовились, що Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується у відповідності до умов даного Договору виконати роботи з "Реконструкція міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4 - Реконструкція), а Замовник зобов`язується прийняти ці роботи та оплатити їх. Підрядник повинен виконати передбачені Договором роботи, якість яких відповідає умовам ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", державних стандартів, будівельних норм і правил, інших нормативних документів, проектно-кошторисної документації і Договору. Підписання цього договору сторонами свідчить про те, що Замовник надав Підряднику усю необхідну документацію, відповідно до якої Підрядник зобов`язується виконати роботи.

Статтею 853 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник зобов"язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими (частина 4 статті 882 Цивільного кодексу України).

Пунктами 5.1, 5.2 Договору визначено, що Підрядник зобов"язаний передати Замовнику належно виконані роботи, в свою чергу Замовник зобов"язаний прийняти роботи, належно виконані Підрядником та підписати акт приймання - передачі протягом 3-х робочих днів з моменту його отримання й повернути один екземпляр Підряднику або надати Підряднику мотивовану письмову відмову від піписання акту з вказівкою на недоліки, виявлені у виконаних робіт. Проводити розрахунки за виконані роботи в порядку та на умовах, визначених цим Договором.

На виконання умов Договору з врахуванням Додатків та Додаткових угод, Товариством з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", як Підрядником виконано роботи з реконструкції міських очисних споруд м. Кременець Тернопільської області (II пусковий комплекс, коригування зі зміною технології)" (45454000-4-Реконструкція), що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт №31 за червень 2020 року ( форми КБ-2в), розрахунком загальновиробничих витрат до локального кошторису №2-2-1 на загальнобудівельні роботи від 30.06.2020; підсумковою відомістю ресурсів об"єкт: повітродувна станція, поз.7 (витрати по факту) від 30.06.2020, Актом вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 30.06.2020, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2020 рік.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" звернулося до Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради з листом щодо підписання відповідних документів про виконання підрядних робіт за договором №1/3 від 16.01.2019.

Проте, Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради відповіддю №13 від 04.01.2021 повідомило Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд" про неможливість підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт та інших документів та проведення оплати з підстав, викладених у відповіді.

Відповідачем не підписано зазначені документи, також Замовник не зробив жодних відміток та зауважень стосовно робіт, які перелічені в Акті.

Акт, довідка та інші документи ( встановленої форми) повернуті позивачу листом за №13 від 04.01.2021.

Передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт (виявлені недоліки) у строк, визначений договором. Та відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Враховуючи положення наведених вище норм законодавства, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (зокрема, шляхом надання обґрунтованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника. Проте, відповідач свої обов`язки з прийняття спірних робіт не виконав, акт та довідку залишив непідписаними без належних пояснень.

Обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Замовник, який в порушення вимог Цивільного кодексу України безпідставно відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані за договором підряду.

Згідно статті 854 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Вищенаведена правова норма передбачає як безпосереднє встановлення у зобов`язанні строку (терміну) його виконання, так і визначення цього строку вказівкою на певну подію, яка неминуче має настати. В іншому ж випадку, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час.

Оплата робіт проводиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін (частина 4 статті 879 ЦК України).

Отже , договір підряду складається з двох взаємопов`язаних між собою зобов`язань: 1) правовідношення, в якому виконавець має надати послугу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

Двосторонній характер договору підряду зумовлює взаємне виникнення у кожної зі сторін прав та обов`язків. Тобто з укладенням такого договору підрядник бере на себе обов`язок виконати певну роботу, і водночас замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 523/6003/14-ц).

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічні приписи містить і ст. 193 ГК України.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 Цивільного кодексу України).

Враховуючи положення наведених вище норм законодавства, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт - негайно про них заявити (зокрема, шляхом надання обґрунтованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Якщо замовник в порушення вимог статей 853, 882 Цивільного кодексу України безпідставно ухиляється від прийняття робіт, не заявляючи про виявлені недоліки чи інші порушення, які унеможливили їх прийняття, то нездійснення ним оплати таких робіт є відповідно порушенням умов договору і вимог статей 525, 526 Цивільного кодексу України, статті 193 Господарського кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 910/2184/18, від 16.09.2019 у справі № 921/254/18, від 15.10.2019 у справі № 921/262/18.

При цьому відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови замовника від підписання акта.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 05.02.2020 у справі №904/2082/19.

Судом встановлено і відповідачем не спростовано, що виконані позивачем роботи відповідають вимогам, встановленим договором.

Акт приймання виконаних будівельних робіт (форми № КБ-2в) і довідку про вартість виконаних робіт (форми №КБ-3) позивач направляв відповідачу, який не обґрунтував своєї відмови від підписання актів виконаних робіт і не зазначив у актах про невиконання чи неналежне виконання робіт позивачем, а причиною відмови в прийнятті робіт і їх оплаті.

Суд встановив, що, отримавши акт форми № КБ-2в і довідку форми №КБ-3, відповідач не надав позивачу обґрунтовану відмову від прийняття робіт і підписання акту та довідки.

Таким чином, виконання позивачем робіт за відсутності заперечень відповідача щодо якості таких робіт, надає позивачу "законне очікування", що виконані ним роботи за цим договором будуть оплачені. Невиплата замовником таких коштів виконавцю прирівнюється до порушення права останнього на "мирне володіння майном" (рішення ЄСПЛ у справах "Брумареску проти Румунії" (п. 74), "Пономарьов проти України" (п. 43), "Агрокомплекс проти України" (п. 166).

Як зазначено в п. 6.4.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", які затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єктах будівництва, зведення яких здійснюється за рахунок державних коштів, застосовуються примірні форми первинних облікових документів "Акт приймання виконаних будівельних робіт" (примірна форма № КБ-2в) і "Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати" (примірна форма № КБ-3), які наведено у додатку Т або У.

Зазначені типові форми підлягають обов`язковому застосуванню при проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи між замовниками та виконавцями робіт з будівництва, що здійснюється за рахунок бюджетних коштів та коштів підприємств, установ і організацій державної власності (лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.03.2010 № 12/19-3-9-14-295 "Щодо застосування типових форм первинних облікових документів у будівництві").

Умовами договору сторони домовились, що порядок здійснення оплати: згідно бюджетного законодавства. Умови оплати за договором - при наявності бюджетного фінансування аванс до 30% від річного обсягу робіт або оплата по факту виконаних робіт з відстрочкою платежу до 5 календарних днів з дня підписання акту приймання передачі виконаних робіт. Виконавець зобов`язується використати отриманий аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій та звітувати за нього в термін до трьох місяців, але не пізніше 31 грудня поточного року. Розрахунки за виконані роботи здійснюються поетапно у безготівковій формі по факту виконання робіт на підставі наданих Підрядником актів приймання-передачі виконаних робіт (Ф. КБ-2в) та довідок (Ф. КБ-3) з відстрочкою платежу до 5 календарних днів з дня підписання акту приймання- передачі виконаних робіт. Платіжні (фінансові) зобов`язання Замовника за договором щодо оплати вартості виконаних робіт виникають лише при наявності та в межах відповідних бюджетних асигнувань та за умови надходження коштів для оплати цих робіт на казначейський рахунок Замовника ( п.п. 4.3, 4.4, 4.5 Договору).

Статтями 526 та 525 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено законом або договором.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач належним чином та в повному обсязі виконав зобов`язання за договором №1/3 від 16.01.2019.

Докази на підтвердження виконання відповідачем в повному обсязі своїх зобов`язань за договором підряду в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем було виконано роботи за договором підряду, а відповідач в порушення вимог статей 853, 882 ЦК України безпідставно ухилився від прийняття робіт, адже не заявив про виявлені недоліки чи інші порушення, які унеможливили їх прийняття, та у порушення умов договору і вимог ст. ст. 525, 526 ЦК України, ст. 193 ГК України, їх не оплатив.

Щодо доводів відповідача про неможливість виконання взятих на себе договірних грошових зобов`язань у визначений строк та обсязі у зв`язку з відсутністю фінансування із Державного бюджету України, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що не перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на договірній і податковій основі та на засадах підконтрольності у межах повноважень, наданих органам місцевого самоврядування законом.

Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, а також питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства (стаття 1 Бюджетного кодексу України).

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України бюджетне зобов`язання - це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому.

Суд зауважує, що чинне законодавство розрізняє поняття "бюджетне зобов`язання" (стаття 2 Бюджетного кодексу України) та "господарське зобов`язання" (стаття 173 Господарського кодексу України).

Частиною 2 статті 218 Господарського кодексу України та статті 617 Цивільного кодексу України не передбачено такої підстави для звільнення від відповідальності, як відсутність у боржника необхідних коштів.

Виходячи з положень ст.ст. 525, 526, 530 Цивільного кодексу України і ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших нормативно-правових актів, договору. Сама по собі відсутність бюджетних коштів не є підставою для звільнення боржника від виконання зобов`язання.

Суд, з огляду на приписи частини 1 статті 16, частини 1 статті 18 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вважає, що між сторонами у даній справі на підставі спірного договору виникли не бюджетні, а господарські (цивільні) відносини, які відповідно до частини 1 статті 1 ЦК України засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників, що регулюються актами цивільного законодавства України, а отже враховуючи положення частини 2 статті 617 ЦК України та частини 2 статті 218 ГК України відсутність у відповідача необхідних коштів або взяття ним зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, не звільняє його від обов`язку виконати зобов`язання за договором.

Європейський суд з прав людини у пункті 48 рішення від 30.11.2004 у справі "Бакалов проти України" та в пункті 40 рішення від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" зазначив, що відсутність бюджетних коштів, передбачених у видатках Державного бюджету України, не є підставою для звільнення особи від відповідальності за порушення зобов`язання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду України від 22.03.2017 у справі № 3-77гс17, від 17.04.2018 у справі № 911/4249/16, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.03.2018 у справах № 925/246/17, № 925/974/17, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 12-46гс18.

Отже, доводи відповідача щодо неможливості виконати грошове зобов`язання через недостатність бюджетних асигнувань, котрі наведені у відзиві, суперечать позиції Європейського Суду з прав людини та вищенаведеній судовій практиці.

Щодо заперечень відповідача, які ґрунтуються на висновку експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ за результатами проведення судово- економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000001 складений 12.01.2021 за № 814/20-22 та висновку експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ за результатами проведення будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000001 складений 22.12.2020 за №812/813/20-22, суд зазначає таке.

Зі змісту висновків вбачається, що експертом при проведенні судово-економічної та будівельно-технічної експертизи досліджувалися тільки акти виконаних робіт за 2019 рік.

Предметом спору є акт приймання виконаних будівельних робіт за 2020 рік, а тому твердження відповідача судом не приймається та спростовується вищевикладеним.

З огляду на викладене, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції. Спір повинен вирішуватись на користь тієї сторони, яка за допомогою відповідних процесуальних засобів переконала суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень. Відповідно до принципу змагальності сторони, інші особи, які беруть участь у справі, якщо вони бажають досягти бажаного для себе, або осіб, на захист прав яких подано позов, найбільш сприятливого рішення, зобов`язані повідомити суду усі юридичні факти, що мають значення для справи, вказати або надати докази, які підтверджують чи спростовують ці факти, а також вчинити інші передбачені законом дії, спрямовані на те, аби переконати суд у своїй правоті.

Враховуючи викладене, суд позовні вимоги визнає обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Висновок суду.

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є зокрема справедливість, добросовісність та розумність.

Частиною 1 статті 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно із частин 2-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як визначено статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Пунктами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною 4 статті 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Всупереч наведеним вище нормам відповідач не надав суду жодного належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу в спростування позовних вимог позивача щодо стягнення боргу, в тому числі доказів проведення розрахунків (платіжні доручення, виписки банківських установ щодо руху коштів, квитанції до прибуткових касових ордерів).

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.

Судові витрати.

Як передбачено пунктом 2 частини 5 статті 238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

Щодо судового збору.

В силу приписів статті 129 ГПК України, судовий збір у розмірі 10 063,03 грн покладається на відповідача.

Керуючись статтями 7, 13, 42, 86, 129, 210, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Судові витрати у складі судового збору у розмірі 10 063,03 грн покласти на відповідача.

3. Стягнути з Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, вул. Шевченка, 67, м. Кременець, Тернопільська область , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", вул. Крушельницької 18, офіс 703, м. Тернопіль, 670 868,84 грн заборгованості та 10 063,03 грн судового збору.

4. Видати наказ стягувачеві після набрання рішенням законної сили.

Стягувач/Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", вул. Крушельницької 18, офіс 703, м. Тернопіль, .

Боржник/Відповідач: Управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, вул. Шевченка, 67, м. Кременець, Тернопільська область , .

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду в порядку статті 256 -257 ГПК України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.17.5 Перехідних положень ГПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності нової редакції Господарського процесуального кодексу України, а саме до 15.12.2017 року. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Примірник рішення надіслати учасникам справи, рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення:

Позивачу: Товариству з обмеженою відповідальністю "Проф Буд", вул. Крушельницької 18, офіс 703, м. Тернопіль.

Відповідачу: Управлінню архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, вул. Шевченка, 67, м. Кременець, Тернопільська область.

Учасники справи можуть отримати інформацію у справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Повне рішення складено та підписано "30" червня 2021 року.

Суддя Я.Я. Боровець