УХВАЛА

м. Київ

23.06.2021Справа № 910/9884/21
Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «АРКАДА» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГАРАНТ КАПІТАЛ» про зобов'язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Акціонерний комерційний банк «АРКАДА» (надалі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ГАРАНТ КАПІТАЛ» (надалі-відповідач), в якому просить:

1) зобов'язати відповідача включити позивача до переліку довірителів ФФБ виду А ЖК «ПАТРІОТИКА» за програмою ТОВ «БУДЕВОЛЮЦІЯ»;

2) закріпити за позивачем майнові права на об'єкти інвестування, а саме:

- квартира №5 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №7 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №15 площею 60,37 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №17 площею 60,64 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №37 площею 60,64 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №92 площею 60,64 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №93 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №106 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №107 площею 60,64 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №119 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №137 площею 60,64 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №138 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва;

- квартира №170 площею 40,29 кв.м. у житловому будинку №33 між вулицею Бориса Гмирі та вулицею Колекторною у Дарницькому районі міста Києва.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 162, 164 ГПК України.

Згідно з п.3 ч.2 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У порушення зазначених приписів, позивачем не зазначено ціну позову.

Так, відповідно до ч.2, 3 ст.163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17.

Відповідно до ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Окрім цього, пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено, що станом на 01.01.2021 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2 270,00 грн.

Згідно із п.п. 1 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, а саме про визнання майнових прав на об'єкти інвестування - 13 квартир, однак не зазначено ціну позову та вартість вказаних квартир, а тому суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору.

В якості доказів сплати судового збору до позовної заяви позивачем додано платіжне доручення №34879 від 15.06.2021 на суму 15 560, 36 грн, про сплату судового збору за подання позову до Печерського районного суду міста Києва, що не може вважатися належним доказом сплати судового збору до Господарського суду міста Києва.

Відтак, суд приходить до висновку, що при зверненні з позовом до суду позивачем не подано доказів сплати судового збору в установленому порядку та розмірі.

Отже, позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом зазначення ціни позову та надання доказів на її підтвердження, а також сплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка від ціни позову за майнову вимогу та 2 270, 00 грн за немайнову вимогу.

Також, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі - Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У відповідності до п. 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно п. 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені ст. ст. 164, 172 ГПК України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів є - оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, у якості доказів направлення відповідачу копії позовної заяви заявником надано, зокрема, оригінал накладної та опису вкладення у цінний лист від 16.06.2021 в якому зазначено лише про загальну кількість направлених додатків, але не вказано які саме документи були відправлені. За таких обставин, неможливо дійти висновку про направлення позовної заяви від 14.06.2021 №1413 із усіма доданими до неї документами відповідачу.

Отже, позивачу необхідно надати суду оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються та бути оформленим відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділення на підтвердження надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Враховуючи викладене, позовна заява Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «АРКАДА» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства Акціонерний комерційний банк «АРКАДА» залишити без руху.

2. Встановити Акціонерному товариству Акціонерний комерційний банк «АРКАДА» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Я.А.Карабань