ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2021м. ДніпроСправа № 904/2184/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) представників сторін, справу:

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", м. Дніпро

до Комунального підприємства "Новомосковський комсервіс", м. Новомосковськ

про стягнення 50 992,06 грн. за необліковану електроенергію

ПРОЦЕДУРА

Акціонерне товариство "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" звернулось до господарського суду з позовом до Комунального підприємства "Новомосковський комсервіс" про стягнення 50 992,06грн. за необліковану електроенергію.

Згідно з частиною 1 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленими статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні, що є достатнім для прийняття її до розгляду і відкриття провадження у справі.

Статтею 247 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (частина 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи, що ціна заявленого позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, господарський суд дійшов висновку, що поданий позов відноситься до малозначних справ.

Беручи до уваги незначну складність характеру спірних правовідносин та обсяг необхідних доказів, господарський суд вирішив розгляд даної позовної заяви провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами.

09.07.2020 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшли клопотання вих. № 159 від 06.07.2020 року про продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву та вих. № 167 від 06.07.2020 року про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання.

02.02.2021 року від відповідача до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання вих. № 24 від 28.01.2021 року про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду Дніпропетровської області № 659 від 26.04.2021 року, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_1 з посади, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, проведено повторний автоматичний розподіл справи по вх. № 4-1936/20 справи № 904/2184/20.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2021 року справу передано для розгляду судді Бєлік В.Г.

Враховуючи, що малозначними справами є справи незначної складності, ціна позову в даній справі не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, пріоритетним є швидке вирішення справи, та приймаючи до уваги зміну складу суду, яка відбулася на стадії розгляду справи по суті, суд вважає за можливе повторно розпочати розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Виходячи із вказаних вище положень Господарського процесуального кодексу України та беручи до уваги ціну позову (50 992,06 грн.), яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто поданий позов відноситься до малозначних справ, а також незначну складність характеру спірних правовідносин та обсяг необхідних доказів, що не потребує проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про розгляд спрви № 904/2184/20 у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.04.2021 року прийнято справу № 904/2184/20 до свого провадження, здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

В зазначений строк в ухвалі від 30.04.2021 відповідач відзив на позов не надав, але був належним чином повідомлений про прийняття справи та розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами, що підтверджується поштовим повідомленням № 993 120), яке повернулось до суду 19.05.2021 року з відміткою вручено 18.05.2021.

Приймаючи до уваги, що відповідач у строк, встановлений ч.1 ст.251 Господарського процесуального кодексу України, не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до вимог ч.2 ст.178 вказаного нормативно-правового акту.

Станом на час винесення рішення по справі відзив на позовну заяву, клопотання щодо необхідності надання додаткового строку на підготовку своєї правової позиції у справі від відповідача до канцелярії суду не надходило.

Виходячи з викладеного, а також враховуючи достатність наявних у справі доказів, згідно із ст.165 ГПК України, суд вбачає за можливе розглянути справу по суті заявлених вимог за наявними у ній документами відповідно до вимог ч.2 ст. 178 вказаного нормативно-правового акту.

Згідно з ч.4 ст.240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд,

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача викладена у позовній заяві.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.11.2019 представником позивача було здійснено перевірку відповідача щодо дотримання правил користування електричної енергією (далі - ПКЕЕ) за адресою: м. Новомосковськ, вул. Сучкова, буд №124.

В ході перевірки було виявлено порушення п.п. 7 п.8.4.2 ПКЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю позивача з порушенням схеми обліку.

Враховуючи вищевикладене позивачем нараховано до сплати відповідачу заборгованість за недовраховану електроенергію у розмірі 50 992,06 грн.

Позиція відповідача.

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов та ознайомлення з матеріалами справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Предметом доказування у даній справі є встановлення факту порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії та правомірності нарахування позивачем відповідачеві вартості недорахованої електричної енергії.

Як вбачається з матеріалів справи, між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі-позивач, постачальник) та Комунальним підприємством "Новомосковський комсервіс" (далі-відповідач, споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №02460-00 про постачання електричної енергії (далі - Договір) відповідно до умов п.1.1. якого, постачальник продає електроенергії споживачу у точці (точках) продажу електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 5,0 кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Додатковою угодою №1/05 від 31.05.2018 року до договору про постачання електричної енергії №02460-00 від 16.05.2018 року сторонами внесено зміни щодо потужність з 0,5 кВт на 53,38 кВт.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та/або "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємною частиною даного договору (абзац 2 розділу 1 договору).

Положеннями пункту 2.1. договору визначено, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 4.2.3. договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням у разі таких дій споживача:

- самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження та (або) зняття пломб з засобів обліку;

- інших умов, визначених методикою.

Відповідно до п. 9.8. договору він набирає чинності з дні його підписання і укладається на строк до 31.12.2018 року.

Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пп. 9.8.1. договору).

Згідно пп. 7 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку, слід вважати порушенням у сфері енергетики.

Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Відповідно до п.8.2.7 ПРРЕЕ, споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку.

26.11.2019 позивачем проведено перевірку дотримання споживачем Правил користування електричною енергією за адресою: м. Новомосковськ, вул.Сучкова, буд. 124.

За результатами перевірки складено Акт про порушення №000992, яким встановлено, що споживач порушив вимоги підпункту 7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі, що не є власністю позивача з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано та виявити при контрольному огляді неможливо, без відкривання захисних дверей щитової 044к.в. Підключення виконано з метою освітлення сходових клітин будинку, поза приладу обліку №02510460, при включені навантаження освітлення, електрична енергія споживалась, лічильник спожиту енергію не врахував.

Акт про порушення №000992 складено за участю представників постачальника та споживача начальника дільниці Коішевський П.Ю.

13.12.2019 відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем Правил користування електричною енергією споживачем - юридичною особою, на якому розглянуто Акт №000992 від 26.11.2019 з метою визначення обсягу та вартості електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, яка підлягає оплаті споживачем, про що складено протокол №240 від 13.12.2019.

На засіданні комісії прийнято рішення провести нарахування за період з 26.11.2018 по 26.11.2019. Згідно розрахунку позивача вартість недоврахованої електроенергії за вищезазначений період складає 50 992,06 грн. (а.с. 24-25).

На оплату активної електроенергії по Акту №000992 від 26.11.2019 на суму 50992,06грн., позивачем виставлено рахунок №1271 від 13.12.2019 (а.с. 26).

З огляду на те, що відповідачем не сплачено виставлений позивачем рахунок, позивач звернувся з даним позовом до суду про стягнення суми за недовраховану електроенергію у розмірі 50 992,06 грн.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Статтею 77 Закону України Про ринок електричної енергії визначена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

1. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

2. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема:

- недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (п. 2 ч. 2 цієї статті);

- крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4 ч.2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Правовідносини у сфері електроенергетики регулюються також Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі-ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312.

19.04.2018 року набрала чинності Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" № 312 від 14.03.2018 року.

Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до вимог цих Правил, здійснюється до 01.12.2018 шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до дії цієї постанови (п. 2 Постанови НКРЕКП № 312 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії").

Пунктом 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 встановлено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до п. 1.2.1. ПРРЕЕ, на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Підпунктом 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування.

Згідно з пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснювався відповідно до порядку, визначеного главою 8.4. ПРРЕЕ.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

В Акті про порушення № 002515 від 19.05.2020 зазначений зміст виявленого правопорушення з посиланням на відповідні пункти ПРРЕЕ, які необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, з боку постачальника електричної енергії він підписаний представниками, що брали участь у перевірці та споживачем.

У відповідності до вимог пункту 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акту про порушення повноважними представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Пунктом 8.4.1. ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів без облікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог глави 8.4.

Як вбачається з акту про порушення споживач належним чином повідомлений про дату та час засідання комісії з розгляду Акту про порушення № 000992 від 26.11.2019 року.

Відповідно до підпункту 4 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору.

Відповідно до пункту 8.2.7. ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електроенергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Згідно п. 8.4.10. ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2. цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розраховується за формулою (4):

Wдоб = P·Tдоб ·Кв

Де Р - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

Tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год;

Kв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил визначена на підставі п.п. 1 п. 8.4.8. ПРРЕЕ з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку до дня виявлення порушення, та не перевищує загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Розрахунок здійснено позивачем за формулою № 8 п.8.4.12. ПРРЕЕ із врахуванням потужності 4,75 кВт, визначеної умовами договору та тривалістю роботи струмоприймачів протягом доби (цілодобово). Нарахування проведено за період з 26.11.2018 по 26.11.2019 на загальну суму 50 992,06 грн.

Для оплати донарахованого обсягу недооблікованої активної електричної енергії засіданні комісії споживачу було вручено копію протоколу засідання комісії № 240 від 13.12.2019, розрахунок до протоколу та рахунок № 1271 від 13.12.2019 на суму 50 992,06 грн.

Згідно з ч.1 ст.224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані ним збитки суб`єкту права або законні інтереси якого порушено.

Частиною шостою ст. 179 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання, які забезпечують споживачів, зазначених у частині першій цієї статті, електроенергією, зв`язком, послугами залізничного та інших видів транспорту, а у випадках передбачених законом, також інші суб`єкти зобов`язані укладати договори з усіма споживачами їхньої продукції (послуг).

Відповідно до ч.1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів (ст. 218 ГК України).

Доказів скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ, оформленого протоколом № 240 від 13.12.2018 відповідачем до суду не надано.

Частинами 1-3 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

При цьому, господарським судом враховано правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, відповідно до якої нарахування вартості недоврахованої електричної енергії та рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення, не є оперативно-господарською санкцією.

Пунктом 10.2. Правил визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів оплати рахунку № 45 від 27.05.2020 на суму 32 036,03 грн. в повному обсязі або частково.

З огляду на викладене рахунок № 45 від 27.05.2020 на суму 32 036,03 грн. підлягає оплаті.

В силу статей 525, 526 Цивільного кодексу України та статті 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, умов договору та вимог зазначених Кодексів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з нормами статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі статтею 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 193 Господарського кодексу України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Таким чином, вимога позивача про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 50 992,06грн., є обґрунтованою та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо судового збору.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 185, 191, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з Комунального підприємства "НОВОМОСКОВСЬКИЙ КОМСЕРВІС" (51200, Дніпропетровська обл., м. Новомосковськ, вул. Гетьманська, буд. 14, ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ) суму за необліковану електричну енергію у розмірі 50 992,06 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано - 29.06.2021 року.

Суддя В.Г. Бєлік