ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

01.06.2021 м. Ужгород Справа № 907/64/19

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

За участю секретаря судового засідання Мешко Р.В.

розглянувши позовну заяву Хустської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до Міжгірської районної державної адміністрації Закарпатської області, смт. Міжгір`я та до Воловецького колективного підприємства Агрошляхбуд, смт. Воловець про визнання недійсним результатів переговорної процедури закупівлі та договору про закупівлю послуги за державні кошти

За участю представників:

прокурор - не з`явився

від позивача - не з`явився

від відповідача 1 - не з`явився

від відповідача 2 - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до Господарського суду Закарпатської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах з позовом до відповідачів про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі, проведеної Міжгірською районною державною адміністрацією 19.09.2018 про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області та оформленої протоколом засідання тендерного комітету Міжгірської державної адміністрації від 19.09.2018; визнання недійсним договору №81 від 05.10.2018, укладеного між Міжгірською районною державною адміністрацією та Воловецьким колективним підприємством Агрошляхбуд за результатами проведення переговорної процедури про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області закупівлі на суму 4 075 500,00 гривень, на майбутнє, посилаючись на порушення вимог ст.ст. 11, 16, 202, 203, 208, 215, 216, 236 Цивільного кодексу України,. ст.ст. 23, 24 Закону України Про прокуратуру, ст. ст. 3, 35 Закону України Про публічні закупівлі.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 07.06.2019 року у справі №907/64/19 залишено без розгляду позов Хустської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби до Міжгірської районної державної адміністрації та до Воловецького колективного підприємства Агрошляхбуд про визнання недійсним результатів переговорної процедури закупівлі та договору про закупівлю послуги за державні кошти.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі №907/64/19 ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 07.06.2019 року у справі №907/64/19 скасовано, а справа передана на розгляд суду першої інстанції.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 30.09.2020 Касаційну скаргу Воловецького колективного підприємства "Агрошляхбуд" залишено без задоволення, а постанову Західного апеляційного господарського суду від 04.11.2019 у справі Господарського суду Закарпатської області № 907/64/19, залишено без змін.

Ухвалою суду від 16.11.2020 прийнято справу №907/64/19 до свого провадження, розгляд справи №907/64/19 прийнято здійснювати у порядку загального позовного провадження, розгляд справи по суті призначено на 09.12.2020 року.

Ухвалою суду від 09.12.2020 року відкладено розгляд справи по суті на 20.01.2021 року за клопотанням представника відповідача 2.

Ухвалою суду від 20.01.2021 року відкладено розгляд справи по суті на 10.02.2021.

Ухвалою суду від 10.02.2021 року відкладено розгляд справи по суті на 10.03.2021.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 10.03.2021 року відкладено розгляд справи по суті на 31 березня 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 31.03.2021 року відкладено розгляд справи по суті на 21 квітня 2021 року.

Ухвалою суду від 21.04.2021 відкладено розгляд справи по суті на 01.06.2021.

Прокурор заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях посилаючись на їх обґрунтованість наявними у справі матеріалами.

Вказує на те, що Міжгірським відділом Хустської місцевої прокуратури при вивченні питання дотримання Міжгірською районною державною адміністрацією Закарпатської області чинного законодавства при здійсненні публічних закупівель послуг за державні кошти, встановлено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, 05.10.2018 Замовником укладено Договір №81 з Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд» про закупівлю послуг «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області». Зазначений договір укладено за результатами проведення переговорної процедури закупівлі.

За доводами прокурора вказана процедура закупівлі проведена незаконно, з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим результати переговорної процедури закупівлі, а також договір, укладений за наслідками її проведення, підлягають визнанню недійсними у судовому порядку.

А саме прокурор вказує на те, що підставою для проведення переговорної процедури закупівлі Замовником визначено п.4 ч.2 ст.35 Закону України «Про публічні закупівлі» згідно з якою переговорна процедура закупівлі застосовується уразі якщо замовником було двічі відмінено тендер через відсутність достатньої кількості учасників, при цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації;

Натомість як стверджує прокурор на веб порталі «Prozorro» місцевою прокуратурою не встановлено двократної відміни тендеру через відсутність достатньої кількості учасників на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області.

Відповідачем -1 Міжгірською районною державною адміністрацією Закарпатської області, смт. Міжгір`я подано заяву в порядку ст. 191 ГПК України про визнання позову. В якій зокрема зазначає, що відсутність офіційних тлумачень та роз`яснень норм права, а саме щодо застосування переговорної процедури закупівлі на підставі п.4 ч.2 ст. 35 Закону України "Про публічні закупівлі" комітетом було прийнято рішення, що є предметом даного судового розгляду.

Відповідач -2 Воловецьке колективне підприємство Агрошляхбуд, смт. Воловець у поданому відзиві, запереченні та письмових поясненнях наданих суду проти позову заперечує повністю. Просить суд у задоволенні позову відмовити із підстав, наведених у вказаних процесуальних документах. Зокрема, вважає, доводи прокурора щодо порушення процедури хибними, оскільки на думку відповідача -2 виходячи із системного аналізу ст. 31 та ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі», можна прийти до висновку, що така підстава відміни торгів як «відсутність достатньої кількості учасників» включає в себе як підставу передбачену абзацом 4 ч. 1 ст. 31 цього Закону - подання для участі в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій, так і підставу передбачену абзацом 5 ч. 1 ст. 31 Закону - допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій, оскільки в обох випадках немає достатньої кількості учасників для оцінки та обрання переможця торгів. Тому на думку Відповідача -2 замовником було правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства після дворазової відміни тендеру внаслідок недостатньої кількості учасників застосовано переговорну процедуру.

Водночас вказує, що прокурор вдається до припущень та не наводить доводів у чому саме полягають негативні наслідки для держави. У той же час позивачем не надано жодних доказів, які би підтверджували нераціональність та неефективність використання Замовником державних коштів. Вказане свідчить про відсутність підстав для визнання недійсним договору.

Відповідач -2 зауважує, що Воловецьке колективне підприємство «Агрошляхбуд» належним чином виконує свої зобов`язання за договором, всі виконані роботи виконуються та приймаються замовником без зауважень у відповідності до положень договору та плану їх виконання.

Прокурор у поданій суду відповіді на відзив зокрема звертає увагу на те, що у випадку коли особа (фізична чи юридична) лише подала тендерну пропозицію, то вона є учасником процедури закупівлі, і немає значення результат розгляду такої пропозиції тендерним комітетом Замовника на відповідність умовам тендерної документації. Однак із звіту про результати проведення торгів від 02.09.2018, вбачається, що у відкритих торгах, які проведено Замовником (Відповідачем 1) 24.07.2018, тендерні пропозиції подано двома юридичними особами, а саме: ТОВ "ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ" та ТОВ "Автомагістраль-Південь". Тобто, під час проведення вказаних відкритих торгів, в момент подання зазначеними юридичними особами тендерних пропозицій, вони набули статусу учасників торгів, і таких, як уже зазначалось, було двоє.

Прокурор наголошує, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі наявності умов, передбачених ч.2 ст.35 Закону, зокрема якщо замовником було двічі відмінено тендер через відсутність достатньої кількості учасників однак, як уже доведено, такі в торгах були присутніми, а тому тлумачення цього якимось іншим чином є хибним.

У зв`язку з чим під час укладання вказаного договору Замовником, як стороною договору, було порушено ст.3 та п.4 ч.2 ст.35 Закону України «Про публічні закупівлі», що в свою чергу є підставою для визнання його недійсним у судовому порядку, керуючись ст.ст.203 та 215 Цивільного кодексу України.

22.03.2019 відповідачем 2 подано заперечення у якому представник відповідача -2 зазначає що замовником було правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства після дворазової відміни .тендеру внаслідок недостатньої кількості учасників застосовано переговорну процедуру та укладено відповідний Договір з Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд».

В той час на думку Відповідача -2, Позивачем не надано доказів про те, що виконанні роботи є неякісними, а також не надано доказів, що такі роботи виконані за цінами, які є вище ринкових, а також будь яких інших доказів, які б підтверджували нераціональність та неефективність використання Замовником державних коштів.

25.03.2019 Позивачем подано відповідь на відзив, згідно з якою з наведеними висновками Відповідача 2 повністю не погоджується та вважає їх безпідставними, натомість позовні вимоги Хустської місцевої прокуратури підтримує та просить задовольнити.

Вказує зокрема на те, що у разі незаконного проведення процедури закупівлі держава ризикує зазнати шкоди у вигляді неотримання, отримання неякісних товарів, робіт чи послуг або отримання за цінами вище ринкових.

Крім цього, відповідно до статті 3 Закону закупівлі здійснюються відповідно до принципів максимальної економії та ефективності, недискримінації учасників, однак Замовник, незаконно провівши переговорну процедуру закупівлі та уклавши оспорюваний договір, вказаних вимог закону не дотримався.

Разом з тим на думку Позивача лише саме здійснення закупівлі у межах розміру очікуваної вартості, визначеної у річному плані закупівель, не свідчить і не може свідчити про ефективне використання бюджетних коштів.

Воловецьке колективне підприємство Агрошляхбуд у поданих письмових поясненнях з посиланням на правовий висновок який міститься у Постанові Верховного Суду від 01 серпня 2018 року по справі №918/95/17 зазначає, що прокурором не обґрунтовано в чому саме полягає порушення матеріальних інтересів держави, нераціональність та неефективність використання відповідачем коштів місцевого бюджету, а його припущення не можуть бути покладені в основу підстави позову.

Підставою для звернення прокурора до суду у даній справі стало суб`єктивне припущення ним про порушення законодавства про публічні закупівлі про що зазначено у абзаці першому 3 сторінки позовної заяви. Так, прокурором зазначено, що «Міжгірським відділом Хустської місцевої прокуратури при вивченні питання дотримання Міжгірською районною державною адміністрацією Закарпатської області чинного законодавства при здійсненні публічних закупівель послуг за державні кошти встановлено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі». Тобто припущення прокурора про порушення Міжгірською районною державною адміністрацією Закарпатської області законодавства про публічні закупівлі було здійснено на підставі самостійно здійсненого прокурором вивчення питання дотримання чинного законодавства, а не на підставі висновків уповноважених органів здійснювати відповідний моніторинг та контроль дотримання замовниками законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідач -2 вважає, що прокурор не може констатувати порушення законодавства, керуючись виключно суб`єктивними припущеннями при певному вивчені законодавства. Процедура встановлення порушення законодавства про публічні закупівлі замовниками урегульована спеціальним законодавством та визначається у відповідних висновках уповноважених органів. Тому необхідно критично прийняти до уваги як підставу звернення до суду проведений прокурором аналіз дотримання законодавства у сфері публічних закупівель так як такий здійснено із перевищенням повноважень, передбачених Конституцією України та 3У «Про прокуратуру».

Водночас за доводами відповідача -2 орган державного фінансового контролю не мають права згідно законодавства звертатися до суду про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства. Також серед прав органу державного фінансового контролю відсутнє й право звернення до суду з вимогою про визнання недійсними результатів процедур закупівлі. Вказане свідчить, що й у прокурора як субсидіарного представника позивача не має відповідних прав звертатися до суду, захищаючи інтереси держави, в особі територіального органу Держаудитслужби, незалежно від того чи ним не здійснюються чи неналежно здійснюються повноваження.

07.06.2016 прокурором подано додаткові письмові пояснення по суті справи. За змістом яким прокурор вказує на те, що ним наявними в матеріалах справи доказами доведено нездійснення захисту інтересів держави Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, як органом уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах. Вказане обумовило виключну необхідність звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби.

Разом з тим прокурор звертає увагу на те, що органи державного фінансового контролю мають право звертатися до суду з вимогами про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (процесуальна дієздатність). А у випадку нездійснення або ж неналежного здійснення вказаних повноважень, таким правом наділяються органи прокуратури (спеціальна процесуальна дієздатність).

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 01.06.2021 року, відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані сторонами матеріали, заслухавши повноважних представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та їх заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

21.06.2018 Замовником - Міжгірської районної державної адміністрації (далі Відповідач -1) на веб-порталі «Prozorro» оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області. Оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднено додатково англійською мовою, оскільки очікувана вартість закупівлі перевищувала суму, еквівалентну 133 тисячам євро (для послуг). Очікувана вартість закупівлі становила 4 095 448,00 гривень.

Згідно сформованого у системі закупівель звіту від 21.07.2018 участь у вказаних торгах взяв лише один учасник - ТДВ «Закарпатсько-галицьке шляхово-будівельне управління" з ціновою пропозицією 4 015 512,00 гривень. У зв`язку з чим, торги Замовником відмінено через допущення до аукціону менше двох тендерних пропозицій (абз.6 ч.1 ст.31 Закону).

24.07.2018 Замовником на веб-порталі «Prozorro» повторно оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області. Оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднено додатково англійською мовою, оскільки очікувана вартість закупівлі перевищувала суму, еквівалентну 133 тисячам євро (для послуг). Очікувана вартість закупівлі становила 4 095 448,00 гривень.

Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі від 02.09.2018 у процедурі закупівлі було два учасника, а саме ТОВ "ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ"; ТОВ "Автомагістраль-Південь".

Згідно з протоколом засідання тендерного комітету Замовника від 27.08.2018 пропозицію учасника ТОВ "ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ" не допущено до аукціону у зв`язку з невідповідністю вимогам тендерної документації. Пропозицію ТОВ «Автомагістраль Південь» допущено до аукціону.

Замовником торги відмінено через допущення до аукціону менше двох тендерних пропозицій (абз. 6 ч.1 ст.31 Закону).

19.09.2018 Замовником проведено переговорну процедуру закупівлі на підставі п.4 ч.2 ст.35 Закону (згідно з протоколом засідання тендерного комітету Замовника від 19.09.2018) та 05.10.2018 укладено Договір №81 з Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд» (далі Відповідач 2).

За умовами п.1.1 Вказаного договору Виконавець зобов`язується надати Замовникові послуги, а Замовник - прийняти та оплатити такі послуги.

Найменування: «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області відповідно до чинних нормативних документів в межах виділених фінансових ресурсів (п.1.2 Договору).

Ціна договору відповідно до п.3.1 Договору становить 4 075,500 грн.

Договір набирає чинності з дати його підписання і діє до 31 грудня 2020 року, але в будь якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором (п.10.1 Договору).

За доводами прокурора вказана процедура закупівлі проведена незаконно, з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим результати переговорної процедури закупівлі, а також договір, укладений за наслідками її проведення, підлягають визнанню недійсними у судовому порядку.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, Суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Щодо представництва прокурора то суд зазначає наступне.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано в статті 23 Закону України від 14.10.2014 №1697-VII Про прокуратуру, який набрав чинності 15.07.2015. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає в здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, в випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина 7).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) в неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною 7 статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави та відповідачем, не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, в якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу в протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Хустською місцевою прокуратурою на адресу Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області було надіслано лист № 95-115 вих.19 від 11.01.2019, в якому прокуратурою повідомлено про виявлені порушення тендерного законодавства. Зазначено, що Хустською місцевою прокуратурою вбачаються підстави для захисту інтерсів держави в судовому порядку шляхом оскарження результатів торгів та укладеного за їх результатами договору з Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд». У зв`язку з наведеними обставинами Керівник місцевої прокуратури просив у найкоротші терміни надати інформацію про те, чи виявлялися Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області вказані вище порушення при проведенні закупівлі послуг у ході моніторингу чи перевірки.

Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області листом №13-07-13-17/239-2019 від 17.01.2019 повідомило прокуратуру, що перевірка публічних закупівель, які проводились Міжгірською РДА із закупівлі послуг по названому об`єкту ними не проводилась.

23.01.2019 Хустська місцева прокуратура скерувала на адресу Західного офісу Держаудитслужби лист № 95-305 вих. 19, яким повідомила, що на виконання вимог частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено підстави для представництва інтересів держави в особі Західного офісу Держаудитслужби. Реалізація прокурором представницької функції в даному випадку обумовлена необхідністю визнання недійсними протоколу про результати проведення переговорної процедур закупівлі та договору про закупівлю послуг за державні кошти, укладеного між Міжгірською РДА та Воловецьким КП «Агрошляхбуд». Хустська місцева прокуратура даним листом повідомила Західний офіс Держаудитслужби, що прокуратурою в порядку господарсько-процесуального законодавства України буде подано позовну заяву до господарського суду Закарпатської області.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для звернення прокурора з даним позовом до суду в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" публічною закупівлею є придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі. Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону основною процедурою закупівлі є відкриті торги, проведення яких має на меті раціональне та ефективне використання держаних коштів.

Згідно з ч.7 ст. 2 Закону забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом, та укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Відповідно до ст. 35 Закону переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками. Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі: якщо замовником було двічі відмінено тендер через відсутність достатньої кількості учасників, при цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації.

З аналізу наведених норм чинного законодавства вбачається, що укладення прямого договору про закупівлю за державні кошти є винятковим та проводиться у випадках, коли немає конкуренції серед потенційних учасників (двічі не було достатньої кількості учасників).

19.09.2018 Замовником проведено переговорну процедуру закупівлі на підставі п.4 ч.2 ст.35 Закону (згідно з протоколом засідання тендерного комітету Замовника від 19.09.2018) та 05.10.2018 укладено Договір №81 з Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд».

Матеріалами справи встановлено, що першим відповідачем до проведення переговорної процедури закупівлі проводились дві процедури відкритих торгів за вказаним предметом закупівлі, які були відмінені першим відповідачем на підставі абз. 6 ч. 1 ст. 31 Закону (у зв`язку з допущенням до оцінки менше двох тендерних пропозицій), а не на підставі абз. 5 ч. 1 ст. 31 Закону (подання для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій).

Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі від 02.09.2018 у процедурі закупівлі було два учасника, а саме ТОВ "ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ"; ТОВ "Автомагістраль-Південь".

Водночас згідно з протоколом засідання тендерного комітету Замовника від 27.08.2018 пропозицію учасника ТОВ "ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ" не допущено до аукціону у зв`язку з невідповідністю вимогам тендерної документації. Пропозицію ТОВ «Автомагістраль Південь» допущено до аукціону.

Судом взято до уваги, що законодавець визначив можливість застосування переговорної процедури як виняток, отже, така винятковість її застосування на відміну від інших процедур закупівлі потребує максимального обґрунтування та об`єктивного документального підтвердження необхідності застосування цієї процедури як єдино можливої в конкретному випадку за умов, визначених статтею 35 Закону України "Про публічні закупівлі".

Таким чином з огляду на наведені обставини справи, суд приходить до висновку, що проведення переговорної процедури було передчасним та неправомірним, оскільки вказана процедура проведена за відсутності підстав передбачених ст. 35 Закону України "Про публічні закупівлі".

Водночас, відповідно до частини першої статті 20 Закону України "Про публічні закупівлі" основною процедурою закупівлі є відкриті торги, проведення яких має на меті раціональне та ефективне використання державних коштів, що забезпечується створенням конкурентного середовища серед учасників і визначенням найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції замовником з подальшим укладенням договору про закупівлю за результатами такої процедури, і сприяє максимальній економії та ефективності при здійсненні закупівель.

У зв`язку з тим, що відповідачем -1 порушені вимоги Закону щодо визначення переможця торгів та порядку їх проведення, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання судом недійсним результатів переговорної процедури закупівлі.

Разом з тим прокурором заявлено позовну вимогу про визнання недійсним договору про закупівлю послуги за державні кошти.

Відповідно до статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою ст.203 Цивільного

Частиною1 статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з ч.1 ст. 207 Господарського кодексу України господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 Цивільного кодексу України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Враховуючи встановлення судом факту невідповідності застосування переговорної процедури закупівлі, що з огляду на положення ч. 1 ст. 203 та ст. 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання недійсним Договору №81 від 05.10.2018, оскільки він є похідним від проведеної процедури.

Відтак позовна вимога про визнання недійсним договору про закупівлю послуги за державні кошти є правомірною та такою, що підлягає задоволенню.

Водночас твердження Відповідача -2 про відсутність доказів, які би підтверджували нераціональність та неефективність використання Замовником державних коштів судом не беруться до уваги як такі, що не входять в предмет доказування по даній справі.

З аналогічних підстав судом не беруться до уваги твердження про обставини виконання вказаного договору.

Судом також не приймаються доводи відповідача -2 щодо правомірності проведення спірної процедури закупівель, оскільки такі спростовуються матеріалами справи та вищенаведеними висновками суду.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Частиною 4 ст. 13 ГПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Хустської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів до Міжгірської районної державної адміністрації, смт. Міжгір`я та до Воловецького колективного підприємства Агрошляхбуд, смт. Воловець про визнання недійсним результатів переговорної процедури закупівлі та договору про закупівлю послуги за державні кошти підлягають задоволенню повністю.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідачів.

Керуючись ст. ст. 13, 73, 74, 76, 77, 86, 129, 195, ч. 1 ст. 202, ст.ст. 232, 233, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними результати переговорної процедури закупівлі, проведеної Міжгірською районною державною адміністрацією 19.09.2018, про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області та оформленої протоколом засідання тендерного комітету Міжгірської державної адміністрації від 19.09.2018 року.

3. Визнати недійсним договір №81 від 05.10.2018, укладений між Міжгірською районною державною адміністрацією та Воловецьким колективним підприємством «Агрошляхбуд» за результатами проведення переговорної процедури про закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С 070623 Потік - Шипіт км 0+000-2+400 Закарпатської області закупівлі на суму 4 075 500,00 гривень, на майбутнє.

4. Стягнути з Міжгірської районної державної адміністрації Закарпатської області (90000, Закарпатська обл., Міжгірський р-н, селище міського типу Міжгір`я, вул. Шевченка, будинок 97, ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, ) суму 1 921,00 грн. (тисячу дев`ятсот двадцять одну гривню 00 коп.) у відшкодування судових витрат по сплаті судового збору.

5. Стягнути з Воловецького колективного підприємства Агрошляхбуд (89132, Закарпатська обл., Воловецький р-н, село Верхні Ворота, вул. Верховинська, будинок 559, ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, ) суму 1 921,00 грн. (тисячу дев`ятсот двадцять одну гривню 00 коп.) у відшкодування судових витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено: 23.06.2021.

Суддя О.Ф. Ремецькі