ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

24 червня 2021 року м.Херсон Справа № 923/853/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "ПІЛІГРИМ ЗАХІД", м.Львів ідентифікаційний код юридичної особи

до Відповідача : Товариства з обмеженою відповідальністю "Атіка-Південь" м.Херсон ідентифікаційний код юридичної особи код ЄДРПОУ 42286576

про стягнення 507700 грн. основного боргу, 8234,65грн. (3% річні), 38170,13грн. (сума інфляційного збільшення суми боргу), 66357,63грн. (штраф), 3636,34грн. (пеня), 54440,01грн. (збитки)

встановив:

23.06.2021р. через систему "Електронний суд" до Господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява ТОВ "Пілігрім Захід",м.Львів до ТОВ "Атіка-Південь"м.Херсон про стягнення 507700 грн. основного боргу, 8234,65грн. (3% річні), 38170,13грн. (сума інфляційного збільшення суми боргу), 66357,63грн. (штраф), 3636,34грн. (пеня), 54440,01грн. (збитки).

Позовні вимоги обгрунтовуються невиконанням відповідачем обов"язку належної та своєчасної оплати наданих транспортних послуг на підставі разових договорів-заявок протягом жовтня - грудня 2020р.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, зокрема, з наступних підстав.

Позовна заява - процесуальний документ, за допомогою якого реалізується право на звернення до господарського суду. Подання позову включає в себе дії позивача (самостійно або через представників) щодо його безпосереднього звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду.

Частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч. 5 ст. 164 ГПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до п.1 ч.5. ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Суд зазначає, що позовна заява підписана ОСОБА_1 . До позову додано довіреність від 22.06.2021р., згідно з якою позивач ТОВ "Пілігрім Захід" уповноважує ОСОБА_1 представляти інтереси в судах України.

Відповідно до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, єдиним засновником, кінцевим бенефіціаром та керівником ТОВ "Пілігрім Захід" є ОСОБА_2 , однак підпис керівника на довіреності та позовній заяві відсутній.

В той же час, відповідно до відомостей, що містяться у Єдиному державному реєєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, не вбачається наявність повноважень у ОСОБА_1 на підписання та подання до суду позовних заяв товариства.

Поруч з цим, суд засвідчує, що згідно ст. 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному випадку, позивач просить стягнути з відповідача 711262,76 грн., що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження відсутнє.

В даному аспекті суд засвідчує, що за змістом частин першої, третьої та четвертої статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 1 статті 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з приписами статті 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з частиною першою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо наявності у Уракіної Л.Г.І , яка підписала позовну заяву, статусу адвоката.

Крім цього, в матеріалах заяви відсутні документи, які б підтверджували повноваження Уракіної Л.Г.І на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Пілігрім Захід" відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи).

Здійснивши перевірку у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей щодо осіб, які мають повноваження на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Пілігрім Захід", суд не встановив наявності у ОСОБА_1 .І повноважень бути представником товариства у судах в порядку самопредставництва.

Таким чином, на думку суду, подана від імені ТОВ "Пілігрім Захід" позовна заява не містить підпису уповноваженої особи товариства, яка наділена на це правом, в зв`язку з чим дана позовна заява з доданими до неї документами підлягає поверненню без розгляду.

Загальний аналіз положень статей 56 і 58 Господарського процесуального кодексу України дає підстави для висновку, що визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

В ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.04.2020 р. у справі № 904/3935/19 підставою для повернення касаційної скарги скаржнику було зазначено відсутність будь-яких документів на підтвердження права підписанта брати участь у справі в порядку реалізації самопредставництва юридичної особи. Зокрема, суд вказав, що таке право могло б підтверджуватися:

- доказами того, що особа обіймає певну посаду на підприємстві (наказ, трудовий договір);

- доказами, які б дозволили встановити обсяг процесуальних повноважень посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт).

Водночас суд дійшов висновку, що посилання на те, що між особою-представником і юридичною особою було укладено усний контракт, відповідно до положень ст. 24 Кодексу законів про працю України, і особу призначено на посаду юрисконсульта з претензійно-позовної роботи, що підтверджується наказами, виданими підприємством, чим уповноважило цю особу брати участь у будь-якій судовій справі та діяти від імені Товариства в суді, не можуть бути підтвердженням повноважень особи здійснювати «самопредставництво», оскільки вони не містять чітких повноважень особи, а отже, не відповідають вимогам законодавства.

Аналіз практики Верховного Суду говорить про те, що довіреність, видана на особу, не може бути підтвердженням повноважень особи здійснювати самопредставництво.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в ухвалі № 917/751/19 від 09.06.2020 р. дійшов висновку, що надання довіреності на представника саме по собі виключає самопредставництво юридичної особи.

Роблячи такий висновок, судом було зазначено, що за загальним правилом цивільного законодавства самопредставництво це право одноосібного виконавчого органу (керівника) або уповноваженого члена колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Це корелюється з приписами ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якою передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

На думку Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду в справі № 914/1283/19 (ухвала від 31.03.2020 р.), за наявності застереження в Статуті юридичної особи про те, що лише Голова правління має право без довіреності діяти від імені юридичної особи, свідчить, що усі інші члени правління або уповноважені особи здійснюють уже «представництво» юридичної особи та позбавлені можливості вважатися її «самопредставниками».

При цьому, суд засвідчує, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч.6 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Частиною 7 ст.174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Згідно із ч.8 ст.174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Поруч з цим суд констатує на деяких недоліках позовних матеріалів, зокрема, відповідно до положень п.1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до "Правил надання послуг поштового зв`язку", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Згідно з пунктами 59, 61 "Правил надання послуг поштового зв`язку", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином належними доказами відправлення відповідачеві копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт (цінний лист) та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), надані суду в оригіналі.

Натомість, позивачем до матеріалів позовної заяви не додані жодні докази направлення копії останньої з додатками на адресу відповідача, оскільки відсутній опис вкладення у цінний лист та розрахунковий документ, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Крім того, відповідно до п.3,5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, зокрема, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч.2 ст. 164 та ч.2 ст.80 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В порушення вказаних вище вимог позивачем не обгрунтовано вимоги стосовно існуючої заборгованості із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, а наявні в матеріалах справи копії разових договорів, актів надання послуг не містять умов про розміри пені та штрафів.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

постановив :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пілігрім Захід " від 22.06.2021р. вх.№ 1846/21 від 23.06.2021р. з додатками виключно копій документів на 183 арк. повернути заявнику без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Північно-західного апеляційного господарського суду в строки та в порядку, визначені ст. 256 ГПК України, підпунктом 17.5 пункту 17 Перехідних положень ГПК України. Ухвала підписана 24.06.2021р.

Суддя Т.Г. Пінтеліна