ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2021м. ДніпроСправа № 904/1079/21
за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, м. Трудолюбівка, П`ятихатський район, Дніпропетровська область

до Фізичної особи-підприємця Шелковського Дмитра Миколайовича, м.Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у розмірі 47 134,60 грн

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Волювач М.В.

Представники:

від позивача: не з`явився.

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Дніпропетровської області із позовом до Фізичної особи-підприємця Шелковського Дмитра Миколайовича та просить суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 47 134,6 грн та судовий збір.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

25.02.2021 представник відповідача подав відзив на позов.

05.03.2021 представник позивача подав відповідь на відзив.

11.03.2021 представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 16.04.2021 здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 11.05.2021.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 11.05.2021 відкладено підготовче засідання на 25.05.2021.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 25.05.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 16.06.2021.

16.06.2021 в судове засідання позивач не з`явився, 14.06.2021 надіслав до суду заяву, в якій просить суд проводити судове засідання без його участі.

16.06.2021 в судове засідання представник відповідача не з`явився, 24.05.2021 надіслав до суду клопотання про проведення судового засідання без його участі.

16.06.2021 розглянуто справу по суті: встановлено обставини справи та досліджено докази, наявні у матеріалах справи.

16.06.2021 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частини.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позові

Позивач вказує про те, що між ним та відповідачем було укладено договір на охорону майна, який відповідач виконував неналежним чином, внаслідок чого позивачу були спричинені збитки.

Позивач зазначає, що 01.01.2020, о 02 год 38 хв, за адресою м. П`ятихатки вул. Садова, 79 Дніпропетровської області , відбулося проникнення невстановленими особами до об`єкту, а саме: магазину « Штіль Вікінг », шляхом зірвання ролету, розбиття вікна, вирізання внутрішньої решітки сторонніми особами та вчинено крадіжку майна на загальну суму 47 134,60 грн.

За даним фактом слідчим відділом П`ятихатського відділення поліції ЖВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001, за ознаками злочину передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України.

Позивачем посилаючись на пункт 7.2 договору, зазначає, що у зв`язку із невиконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором, позивачу були завдані збитки у розмірі 47 134,60 грн.

Позиція відповідача, викладена у відзиві та запереченнях

Відповідач зазначає, що позивачем не доведено наявність у останнього майна, яке у нього вкрали. Видаткові накладі щодо придбання товару, на які посилається позивач, не містять підпису позивача, тому не є належним доказом. Тому на думку відповідача розмір збитків позивачем не доведено.

Також, до позовної заяви позивач долучив копію Протоколу допиту нашого колишнього працівника-охоронця ОСОБА_2, який пояснює слідству, що прибув на об`єкт за тривожним викликом за 6 хвилин. Ті ж самі обставини підтверджує і копія Протоколу допиту ОСОБА_1 , який, крім того, зазначив хто, на його думку, проявляв цікавість до майна. Тому, вимоги п.2.6 договору, де передбачено прибуття на об`єкт протягом 10 хвилин з моменту надходження тривожного сигналу на ПЦС, виконані відповідачем у повному обсязі і відповідно до вимог вищезазначеного договору, ніяка відповідальність для відповідача не настає.

Відповідач вказує, що відкриття кримінального провадження за заявою позивача не підтверджує факт крадіжки і, згідно наданих суду матеріалів, не доведено ні, хоча б пред`явлення підозри, ні встановлення самого факту події злочину.

Позиція позивача, викладена у відповіді на відзив

Позивач зазначає, що на підтвердження наявності майна, ним долучено до матеріалів справи копії видаткових накладних з належними підписами та копії платіжних доручень на придбання товару у офіційного дилера.

Також, позивач вказує, що ним у день події було повідомлено представника відповідача Капінуса А.С. про крадіжку. Також при проведені огляду працівниками поліції були присутні працівники охоронної служби, які записані у протоколі огляду від 01.01.2020. Того ж дня було проведено інвентаризацію матеріальних цінностей та складено акт.

Позивач звертає увагу на те, що факт того, що охоронці прибули на об`єкт за 6 хвилин підтверджується тільки словами самих охоронців. Натомість, вчинення дій щодо проникнення магазину, заламування ролету, розбивання склопакету, вирізання внутрішньої металевої решітки, проникнення до магазину, відкриття касового апарату та винесення товару, потребує більше часу, ніж 6 хвилин.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

11.09.2018 між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (замовник) та Фізичною особою-підприємцем Шелковським Дмитром Миколайовичем (виконавець) було укладено договір на охорону пультом централізованого спостереження № 920 (арк.с.13).

Пунктом 1.1 договору встановлено, що замовник передає, а виконавець приймає під нагляд на предмет охорони на ПЦС об`єкт замовника, розташований за адресою, зазначеною в дислокації об`єкта (додаток № 1), що охороняються.

Згідно пункту 1.2 договору, виконавець приймає на себе зобов`язання з централізованої технічної охорони об`єкта в цілому шляхом забезпечення його цілісності та збереження майна в період знаходження об`єкта під охороною: Дніпропетровська область, м. П`ятихатки, вул. Садова, 79 , магазин « Штіль Вікінг ».

Відповідно до розділу 2 договору, виконавець зобов`язаний, зокрема:

- приймати об`єкт під охорону та здійснювати його охорону за допомогою технічних засобів (пункт 2.1 договору);

- забезпечити охорону товарно-матеріальних цінностей замовника, які прийняті під охорону від розкрадання і не допускати проникнення сторонніх осіб на об`єкт (пункт 2.2 договору);

- за угодою сторін повинен застрахувати свою відповідальність за збиток, який може бути спричинений майну замовника третім особам внаслідок невиконання або неналежного виконання виконавцем зобов`язань, прийнятих на себе по цьому договору, на суму 5 000 грн. (пункт 2.9 договору)

Відповідно до розділу 3 договору, замовник зобов`язаний, зокрема:

- виконувати правила використання сигналізації та виконувати встановлений порядок здачі об`єкта під охорону та зняття його з охорони (пункт 3.1 договору);

- забезпечити виконавцю необхідні умови для виконання службових обов`язків (пункт 3.2 договору);

- своєчасно сплачувати вартість послуг (пункт 3.3 договору).

Згідно пункту 7.1 договору відповідальність виконавця настає тільки в разі повного виконання договірних зобов`язань по діючому договору з боку замовника.

Пунктом 7.2 договору передбачено, що виконавець несе матеріальну відповідальність за:

- збиток, нанесений сторонніми особами, які проникли на об`єкт в період охорони шляхом зламування, відмикання або руйнування заблокованих технічними засобами сигналізації вікон, дверей та інших конструкцій та здійснили крадіжку, пограбування, розбій, умисне знищення або пошкодження майна , яке зберігалося на Об`єкті;

- збиток, нанесений сторонніми особами в період охорони шляхом пошкодження або знищення майна замовника: віконних та дверних отворів, захисних пристроїв, які утруднюють проникнення;

- збиток, нанесений сторонніми особами, які проникли на об`єкт в період охорони і здійснили крадіжку, зумисне знищення або пошкодження, а тривожне повідомлення по ПІДС не надійшло з причини конструкційних особливостей системи сигналізації, встановленої на об`єкті, або її саботування.

Відповідно до пункту 7.3 договору, факти здійснення протиправних дій, спрямованих проти майна замовника сторонніми особами, котрі проникли на об`єкт, який охороняється, встановлюються органами дізнавання, слідства або судом.

Згідно пункту 7.4 договору, при наявності письмової заяви замовник про спричинені збитки відповідальні особи виконавця зобов`язані приймати участь в визначені розміру цих збитків та зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, котрі зіставляються з даними бухгалтерського обліку на день події. Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами. В разі виникнення розмовностей в питанні визначення збитків, збиток визначається незалежною експертизою на підставі ,,Акту експертизи".

В разі повернення викраденого майна, присутність представників виконавця при складанні відповідних документів обов`язкове (пункт 7.5 договору)

Згідно пункту 7.6 договору, вартість повернутого майна виключається зі страхової суми, а раніше сплачена за це сума повертається виконавцю.

Відповідно до пункту 7.7 договору, якщо повернуте майно виявиться неповноцінним, про це складається акт за участю зацікавлених сторін для визначення відсотку придатності зазначеного майна. В цьому разі виконавець відшкодовує замовнику розмір уцінки.

Пунктом 7.8 договору встановлено, що відшкодування збитків, нанесених замовнику внаслідок неналежного виконання виконавцем договірних зобов`язань, відбувається на підставі надання замовником постанови органу дізнавання, слідства або рішення суду.

01.01.2020, о 02 год 38 хв, за адресою м. П`ятихатки вул. Садова, 79 Дніпропетровської області, відбулося проникнення невстановленими особами до об`єкту, а саме: магазину « Штіль Вікінг », шляхом зірвання ролету, розбиття вікна, вирізання внутрішньої решітки сторонніми особами та вчинено крадіжку майна, а саме бензопили марки Stihl МС 170 вартістю 3 070,17 грн, бензопили марки Stihl МС 170 вартістю 3 186,37 грн, бензопили марки Stihl МС 180 вартістю 3 485,17 грн, бензопили марки Stihl МС 180 вартістю 3 300,91 грн, бензопили марки Stihl МС 180 с вартістю 4 323,47 грн, бензопили марки Stihl МС 211 вартістю 6 454,89 грн, бензопили марки Stihl МС 230 вартістю 5 766,53 грн, бензопили марки Stihl МС 250 вартістю 6 620,46 грн, бензопили марки МС 260 вартістю 8 176,63 грн, а також пошкоджено касовий апарат та викрадено готівку у розмірі 700 грн, пошкоджено вікно розміром 585x1620 мм (склопакет) вартістю 1 300 грн та ролет, який складається із ламелей вартістю 750 грн, чим завдано ФОП ОСОБА_1 збиток на загальну суму 47 134,60 грн., що підтверджується:

До матеріалів справи позивачем було долучено Акт контрольної перевірки інвентаризаційних цінностей, які знаходяться за адресою м. П`ятихатки, сул. Садова, 79 магазин "STIHL" від 01.01.2020 (а.с.37).

Як доказ придбання товару відповідачем до матеріалів справи було надано платіжні доручення № 391 від 13.03.2019 на суму12 225,48 грн, № 438 від 11.11.2019 на суму 34 002,60 грн, № 438 від 15.11.2019 на суму 21 339,72 грн, № 361 від 10.01.2019 на суму 6 404,58 грн, № 363 від 14.01.2019 на суму 6 825,66 грн, № 436 від 23.08.2019 на суму 23 657,34 грн, № 436 від 15.08.2018 на суму16 966,80грн, № 438 від 29.10.2019 на суму 23 188,08 грн, № 436 від 04.10.2019 на суму 31 487,70 грн, видаткові накладні № 5075 від 14.03.2019,№ 32275 від 12.11.2019, № 35967 від 18.11.2019, № 728 від 16.01.2019, № 729 від 16.01.2019, № 26137 від 23.08.2019, № 25013 від 15.08.2019, № 33916 від 30.10.2019, № 31041 від 07.10.201 (а.с. 95-111).

За даним фактом слідчим відділом П`ятихатського відділення поліції ЖВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000001, за ознаками злочину передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України (арк.с.32).

До матеріалів справи позивачем було долучено - Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 32-36), що підтверджує подію, про яку зазначає позивач, а саме проникнення до охоронюваного відповідачем об`єкту та викрадення бензопили у кількості 9 шт.

Позивачем було направлено на адресу відповідача лист від 30.01.2020 з вимогами виконати пункт 7.2 договору, а саме сплатити понесений ФОП ОСОБА_1 збиток невстановленими особами.

18.02.2020 відповідачем було надано відповідь позивачу (арк.с.22), в якій зазначено, що немає жодного належного та об`єктивного доказу спричинення позивачу шкоди.

Також, 31.03.2020 позивачем було направлено на адресу відповідача лист (арк.с.25), в якому просить вирішити питання по відшкодуванню збитків у зв`язку із невиконанням відповідачем зобов`язань за договором.

Позивачем надано заперечення проти відшкодування шкоди від 03.04.2020 (арк.с.29).

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно частини 1 статті 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про охоронну діяльність» суб`єкт охоронної діяльності надає послуги з охорони на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі відповідно до законодавства.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини надання послуг з охорони майна.

Щодо суми збитків

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 906 Цивільного кодексу України встановлено, що збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно частини 1 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

Частинами 1, 2 ст. 224 Господарського кодексу України визначено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються, зокрема, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства (ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України).

Статтею 8 Закону України "Про охоронну діяльність" визначено, що суб`єкт охоронної діяльності надає послуги з охорони на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі відповідно до законодавства. У договорах про надання послуг з охорони майна та фізичних осіб відповідно до положень Цивільного кодексу України визначаються умови відшкодування суб`єктом охоронної діяльності шкоди, заподіяної через неналежне виконання ним своїх зобов`язань.

Статтею 1 вказаного закону визначені такі терміни:

охоронна діяльність - надання послуг з охорони власності та громадян;

об`єкт охорони - фізична особа та/або майно;

суб`єкт охоронної діяльності - суб`єкт господарювання будь-якої форми власності, створений та зареєстрований на території України, що здійснює охоронну діяльність на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії;

охорона майна - діяльність з організації та практичного здійснення заходів охорони, спрямованих на забезпечення недоторканності, цілісності визначених власником і належних йому будівель, споруд, територій, акваторій, транспортних засобів, валютних цінностей, цінних паперів та іншого рухомого і нерухомого майна, з метою запобігання та/або недопущення чи припинення протиправних дій щодо нього, для збереження його фізичного стану, припинення несанкціонованого власником доступу до нього та забезпечення здійснення власником цього майна всіх належних йому повноважень стосовно нього;

персонал охорони - працівники, які безпосередньо виконують функції з охорони майна або фізичних осіб відповідно до свого кваліфікаційного рівня;

транспорт реагування - транспортний засіб, що знаходиться у власності суб`єкта охоронної діяльності, призначений для забезпечення негайного реагування персоналу охорони на протиправні дії щодо об`єкта охорони або на події та обставини, що завдають (можуть завдати) майнової шкоди або створюють можливу загрозу особистій безпеці громадян чи персоналу охорони на об`єктах охорони;

технічні засоби охорони - технічні засоби, що використовуються під час здійснення охоронної діяльності: системи, прилади та обладнання для виявлення, оповіщення і попередження про наявність небезпеки для життя людей та/або майна;

пункт централізованого спостереження - центр з працюючим персоналом, який спостерігає за станом систем передавання тривожних сповіщень.

Статтею 13 Закону визначено обов`язки персоналу охорони

Так, персонал охорони під час виконання функціональних обов`язків, зокрема, зобов`язаний:

1) забезпечувати цілісність об`єктів охорони та недоторканність майна, що на них зберігається, недоторканність фізичних осіб;

2) припиняти шляхом здійснення заходів реагування правопорушення проти власності, фізичних осіб, порушення режиму роботи об`єктів охорони;

3) негайно у будь-який спосіб повідомляти відповідні правоохоронні органи про вчинення протиправних дій щодо власності, фізичних осіб та інших незаконних дій, що мають ознаки кримінального правопорушення, у місцях здійснення заходів охорони;

Пунктом 7.2 договору передбачено, що виконавець несе матеріальну відповідальність за:

- збиток, нанесений сторонніми особами, які проникли на об`єкт в період охорони шляхом зламування, відмикання або руйнування заблокованих технічними засобами сигналізації вікон, дверей та інших конструкцій та здійснили крадіжку, пограбування, розбій, умисне знищення або пошкодження майна , яке зберігалося на Об`єкті;

- збиток, нанесений сторонніми особами в період охорони шляхом пошкодження або знищення майна замовника: віконних та дверних отворів, захисних пристроїв, які утруднюють проникнення;

- збиток, нанесений сторонніми особами, які проникли на об`єкт в період охорони і здійснили крадіжку, зумисне знищення або пошкодження, а тривожне повідомлення по ПІДС не надійшло з причини конструкційних особливостей системи сигналізації, встановленої на об`єкті, або її саботування.

Відтак, відповідно до умов договору, відповідач несе матеріалу відповідальність за проникнення до об`єкту охорони, пошкодження та крадіжку майна.

З матеріалів справи вбачається, що 01.01.2020 у зв`язку із проникненням до магазину позивача, останній поніс збитки у розмірі 47 134,60 грн.

Розмір збитків підтверджується видатковими накладними на придбання товару та платіжними дорученнями щодо їх оплати (арк.с.95-114).

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що позивачем не доведено спричинення збитків з огляду на таке.

Для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач.

За загальними правилами судового процесу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень (стаття 74 ГПК України)

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи.

У випадках порушення зобов`язання за договором цивільне законодавство (статті 614 Цивільного кодексу передбачає презумпцію вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доказувати наявність вини відповідача у заподіянні шкоди. Навпаки, на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відтак, саме на відповідача покладено обов`язок довести відсутність його вини у спричиненні збитків.

Жодних доказів, які б доводили відсутність вини відповідача ним надано не було.

Так, відповідач не довів, які саме заходи спрямовані на забезпечення недоторканності, цілісності визначеного власником (позивачем) майна ним вчинялись з метою запобігання та/або недопущення чи припинення протиправних дій щодо нього, для збереження його фізичного стану, припинення несанкціонованого власником доступу до нього та забезпечення здійснення власником цього майна всіх належних йому повноважень стосовно нього; хто з персоналу охорони (їх кваліфікація) забезпечував виконання договору у день, коли відбулось проникнення на об`єкт позивача; який транспорт реагування було залучено для негайного реагування; які технічні засоби охорони використовувались під час здійснення охорони майна позивача, а саме системи, прилади та обладнання для виявлення, оповіщення і попередження про наявність небезпеки для майна; як саме відповідач фіксує спрацювання систем охорони; які документи були складені відповідачем за фактом проникнення сторонніх осіб до охоронюваного об`єкту; посадові та інші внутрішні інструкції, які б передбачали алгоритм дій персоналу охорони тощо.

Відсутність вищезазначених відомостей та доказів свідчить про те, що відповідачем не доведено відсутність вини у спричиненні позивачу збитків.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Зважаючи на статтю 79 Господарського процесуального кодексу України суд уважає, що докази, які надані позивачем на підтвердження обставин, на які він посилається є більш вірогідними, ніж докази, надані відповідачем на їх спростування.

Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача збитків у розмірі 47 134,60 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому, судовий збір у розмірі 2 270,00 грн слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Шелковського Дмитра Миколайовича ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) збитки у розмірі 47 134,60 грн та судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Оскільки Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не почала функціонувати, відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги подаються учасниками справи до господарського суду Дніпропетровської області.

Повний текст складено 29.06.2021

Суддя Я.С. Золотарьова