ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2021м. ДніпроСправа № 904/449/21

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мілєвої І.В. за участю секретаря судового засідання Фіцай Я.П

за позовом Фізичної особи-підприємця Колоколова Дениса Володимировича, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро", Дніпропетровська область, м. Дніпро

про стягнення 57 350,00 грн.

Представники:

позивач: Колоколов Д.В.;

від позивача: Іванов М.В., ордер №1072682 від 26.05.2021;

від відповідача: Фуголь С.А., дог.№16 від 04.01.2021

СУТЬ СПОРУ:

Фізична особа-підприємець Колоколов Денис Володимирович звернувся до господарського суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" про стягнення 57 350,00 грн.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору про централізовану охорону № ДНв/000386-JBO від 08.07.2019.

Ухвалою суду від 01.02.2021 позовну заяву Фізичної особи-підприємця Колоколова Дениса Володимировича залишено без руху. Запропоновано Фізичній особі-підприємцю Колоколову Денису Володимировичу усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду чеку та опису вкладення у цінний лист (оригіналів або належним чином засвідчених копій), які підтверджують факт відправлення відповідачу (на адресу, зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань) копії позовної заяви і доданих до неї документів; шляхом подання до суду платіжного документу, який підтверджує факт доплати судового збору у розмірі 168,00 грн. у строк до 15.02.2021 включно.

15.02.2021 до господарського суду від позивача надійшов лист на виконання вимог ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 01.02.2021 про залишення позовної заяви без руху. Разом із вказаним листом позивач подав до суду квитанцію № Р6Т1-Т78Е-К5Е1-РР4Т від 08.02.2021 про сплату судового збору у розмірі 168,00 грн. та докази направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.02.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

18.03.2021 відповідач подав до суду відзив, в якому зазначив, що для стягнення збитків необхідна наявність одночасно з цією обставиною також інших елементів, зокрема протиправність поведінки правопорушника та причинний зв`язок між протиправними діями відповідача та завданими позивачу збитками. Договір передбачає обов`язок відповідача здійснювати комплекс дій щодо захисту і збереження майна позивача: обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об`єкті, спостереження за ними та вжиття заходів по затриманню сторонніх осіб на об`єкті, де спрацювала сигналізація, протидії злочинним посяганням останніх на майно позивача. Визначальною умовою та підставою виїзду групи швидкого реагування на об`єкт з метою з`ясування причин спрацювання сигналізації та вжиття заходів щодо її усунення договором визначено факт (подія) надходження сигналу "Тревога" на ПЦС. Саме від цієї події має відліковуватись час прибуття групи швидкого реагування на об`єкт - після отримання пультом централізованої охорони сигналу "Тривога", який має становити до 10 хвилин (п. 4.1.2 договору). Між тим позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що після спрацювання системи сигналізації, установленої відповідачем на об`єкті позивача, сигнал "Тривога" надійшов на ПЦС. Відповідно до довідки ТОВ "Явір Дніпро" № 6 від 15.03.2021 за даними пульту спостереження та технічних даних комп`ютерного спостереження ПЦС сигналізація, що встановлена на охоронюваному об`єкті, розташованому за адресою: вул. Гетьманська, 40А, м. Новомосковськ, 22.11.2019 працювала в робочому режимі. Жодних рухів спрацювання сигналізації діючими датчиками руху зафіксовано не було. Позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що встановлена на об`єкті система сигналізації та обладнання не працювали або працювали з помилками чи неналежно обслуговувались відповідачем. Жодних звернень до відповідача з цього приводу позивач до позовної заяви не додав (заявки на ремонт обладнання, повідомлення про невірне спрацьовування датчиків руху тощо). Між тим, договором передбачено серед обов`язків самого замовника (позивача) вжиття заходів щодо належного функціонування системи охоронної сигналізації (п. 4.2.5 договору, додаток № 3 до договору). За даними кримінальної справи № 183/1782/20 проникнення зловмисників до магазину " New Міх " здійснено через вікно, яке в порушення п.п. 5 п. 1 та п. 2 додатку № 3 до договору не обладнано замовником металевими ґратами та сповіщувачами руйнування. Крім того, відповідно до технічних характеристик датчиків руху працюючий та включений датчик руху не може зафіксувати рух людини у приміщенні тільки за тієї умови, коли його частина, що здійснює моніторинг заблокована іншими сторонніми предметами (п.п. 2 п. 1 додатку № 3 до договору). За таких обставин, враховуючи ненадходження сигналу "Тревога" на сервер ПЦС та недоведеність позивачем несправності стану охоронного обладнання, у ТОВ "Явір Дніпро" не виник обов`язок надіслання групи швидкого реагування на об`єкт охорони позивача. Сам лише факт крадіжки матеріальних цінностей 22.11.2019 у магазині "New Mix", про який позивач повідомив ТОВ "Явір Дніпро", та який зафіксований вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20, не свідчить про порушення відповідачем зобов`язань за договором. Відповідальність виконавця згідно з п. 5.8 договору настає лише у випадку встановлення його вини у вчиненні крадіжки. Позивач не долучив до позовної заяви жодного доказу на підтвердження факту встановлення вини відповідача (його посадових чи службових осіб) у вчиненні крадіжки, яка мала місце 22.11.2019. Крім того, ні вирок Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20, ні ухвала Дніпровського апеляційного суду від 18.06.2020 у справі № 183/1782/20 не містять даних щодо вини працівників, які здійснюють охорону об`єкта, у вчиненні крадіжки у приміщенні магазину « New Міх ». Пунктом 5.8 договору прямо передбачено процедуру встановлення розміру збитків, завданих позивачу у випадку вчинення зловмисними особами проникнення на об`єкт охорони та крадіжки майна. Зокрема, сторони погодили, що такий розмір встановлюється уповноваженими працівниками сторін і повинен підтверджуватися відповідними документами та розрахунками вартості викраденого, пошкодженого чи знищеного майна, звірятися з даними бухгалтерської звітності. Складення вище вказаних документів в односторонньому порядку договором забороняється та є самостійною підставою для звільнення виконавця від матеріальної відповідальності (п. 5.10 договору). На підтвердження розміру збитків позивач долучив до позовної заяви інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей від 12.11.2019 та від 22.11.2019, які є його внутрішніми документами, складеними лише самим позивачем без участі уповноважених представників відповідача. Позивачем не долучено до інвентаризаційних описів від 12.11.2019 та від 22.11.2019 первинних облікових документів ФОП Колоколова Д.В., які підтверджують облікові дані внесені у розділ «За даними бухгалтерського обліку», графи « 12» та « 13» інвентаризаційних описів. В наданій позивачем книзі обліку доходів № 2 (для платників єдиного податку першої, другої та третьої груп, які не є платниками податку на додану вартість) підприємця Колоколова Д.В. вартість реалізованих товарів за жовтень та листопад взагалі не співпадає з вартістю товарів, які були внесені до інвентаризаційних описів від 12.11.2019 та від 22.11.2019. Крім того, вище вказана книга обліку доходів містить такі відомості: з 12 листопада по 22 листопада сума виручки (доходу) підприємця склала 11 354, 00 грн. Однак, в інвентаризаційному описі від 22.11.2019 не відображено взагалі зазначеної реалізації (продажу) відповідного товару на загальну суму 11 354, 00 грн. У вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20 загальна вартість викраденого 22.11.2019 майна з магазину « New Міх » взагалі становить 46 211,50 грн., що є меншою на 11 138,50 грн. від заявленої позивачем суми матеріальних збитків у даному позові. Також, у вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20 зазначено про викрадення з магазину «New Mix» пилосос-робота марки «Trobot brafva get 240», а в інвентаризаційному описі від 22.11.2019 він значиться під № 16 як фактично наявний в магазині. І навпаки у вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20 нічого не зазначено про викрадення з магазину тестомеса swiss line sw 383, а в інвентаризаційному описі від 22.11.2019 він значиться під № 30 як фактично відсутній. Більш того, у вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 у справі № 183/1782/20 встановлено, що товарно-матеріальні цінності на загальну суму 8 265,00 грн.: посилювач Auna Av2-cd508bt, пилосос безпровідний Aeg cx8-eb есо, пилосос Huver whirlwind та диспансер для пива Klarstein 10030663, були повернуті позивачу. Вказане у свою чергу свідчить про неправомірність включення позивачем даного майна до розрахунку розміру матеріальних збитків по договору. Таким чином, позивачем не доведено будь-якими належними доказами правомірність визначення розміру матеріальних збитків по договору. Крім того, на підтвердження реальних збитків позивачем не надано жодного документу, з якого можливо було б встановити факт придбання позивачем товару, який вміщений до інвентаризаційних описів, факт оприбуткування позивачем зазначених товарів, факт наявності цього товару саме в приміщенні магазину " New Міх ", що розташований за адресою: вул. Гетьманська, 40А, м. Новомосковськ, станом на момент крадіжки. Відповідач вважає, що позивач не довів належними та допустимими доказами наявності існування у спірних відносинах сукупності усіх елементів складу цивільного правопорушення, які необхідні для встановлення такої міри відповідальності як стягнення збитків. Позивачем належними доказами не доведено неправомірності поведінки відповідача, вини відповідача у завданні збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками, правомірності визначення їх розміру. У зв`язку із чим відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою від 13.04.2021 перейдено від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/449/21 за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 11.05.2021.

05.05.2021 відповідач подав до суду клопотання, в якому просить провести судове засідання в режимі відеоконференції. Ухвалою від 11.05.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 11.05.2021 відкладено підготовче засідання на 26.05.2021.

13.05.2021 до господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" надійшло клопотання, в якому відповідач просить постановити ухвалу щодо його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 13.05.2021 суд задовольнив клопотання відповідача про проведення підготовчого засідання в режимі відеконференції.

Ухвалою від 26.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 23.06.2021.

Ухвалою суду від 01.06.2021 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

У судове засідання 23.06.2021 з`явились представники позивача та відповідача.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

01.02.2018 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Роял Естейт97» (орендар) та Фізичною особою-підприємцем Колоколовим Денисом Володимировичем (суборендар) було укладено договір суборенди нежитлового приміщення (далі - договір суборенди).

За цим договором орендар передає, а суборендар приймає в тимчасове платне користування частину нежитлового приміщення площею 150 (сто п`ятдесят) кв. м, розташоване за адресою: вул. Гетьманська, 40 «а» (раніше Радянська, 40 «а»), м. Новомосковськ, Дніпропетровська обл. , іменоване надалі «майно» (п. 1.1. договору суборенди).

Майно передається у користування суборендарю для ведення підприємницької діяльності (надалі по тексту - цільове призначення) (п. 1.3. договору суборенди).

Строк договору: даний договір набирає чинності з дня його підписання та діє по 30.11.2020, а в частині виконання зобов`язань - до повного їх виконання (п. 7.3. договору суборенди).

Орендар згоден, що суборендар має право відмовитись від цього договору в односторонньому порядку без будь-якого узгодження із орендарем, за умови, якщо суборендар письмово попередить орендаря за 30 (тридцять) календарних днів до дати звільнення майна. У такому випадку цей договір вважається припиненим у строк, вказаний у відповідному повідомленні суборендаря, але не раніше ніж після спливу 30-ти календарних днів з моменту його відправлення суборендарем (п. 7.4. договору суборенди).

08.07.2019 між Фізичною особою-підприємцем Колоколовим Денисом Володимировичем (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" (виконавець) було укладено договір про централізовану охорону № ДНв/000386-JBO (далі - договір).

Замовник передає, а виконавець приймає під охорону об`єкти та майно, що знаходиться на цих об`єктах, згідно переліку наведеного в дислокації (додаток № 1 до договору). За охорону об`єкта замовник виплачує виконавцю грошові кошти, згідно виставлених рахунків (п. 2.1. договору).

Охорона об`єктів та майна, що на них знаходиться, здійснюється погодинно у календарні дні тижня згідно з дислокацією (додаток № 1 до договору) (п. 2.2. договору).

Система охорони майна на об`єктах визначається виконавцем і узгоджується з замовником. Вказівки виконавця стосовно виконання встановленого режиму охорони, по питанням впровадження та утримання сигналізації відповідно до діючих нормативних актів є обов`язковими для замовника (п. 2.3. договору).

Порядок приймання - здачі об`єктів, в тому числі по охороні майна на об`єктах, обладнаних сигналізацією і підключених до ПЦС, регулюється інструкцією про порядок приймання (здавання) об`єктів та окремих приміщень під охорону та правила користування сигналізацією, затвердженою сторонами (додаток № 2 до договору) (п. 2.4. договору).

ПЦС - пункт централізованого спостереження (п. 8. розділу 1 договору).

Обслуговування сигналізації, що встановлена на об`єктах, здійснюється тільки виконавцем (п. 2.5. договору).

Охорона матеріальних цінностей, які знаходяться на території, що охороняється, але поза межами приміщень, не є предметом цього договору й здійснюється за окремою угодою (п. 2.7. договору).

У випадку, якщо на об`єктах, які передаються під охорону, будуть наявні особи, що орендують у замовника площі чи майно, то охорона площ та цього майна не є предметом даного договору. Ця охорона майна проводиться за окремим договором між виконавцем та особою, що орендує майно чи площу (п. 2.8. договору).

У випадку зовнішнього пошкодження вікон, вітрин, рекламної продукції чи іншого зовнішнього обладнання, приладів ремонт здійснює замовник за умови, якщо виконавцем вчинені всі належні заходи з попередження та реагування по цьому факту (п. 2.10. договору).

При наявності на об`єкті «тривожної кнопки» виконавець приймає на себе зобов`язання здійснювати спостереження за системою термінового виклику НО та реагування на відповідні сигнали без матеріальної відповідальності. При виїзді на об`єкт НО здійснює відповідні заходи, спрямовані на припинення протиправних дій, забезпечення безпеки замовника та затримання правопорушника. НО передає затриманого до органів внутрішніх справ за письмовою заявою замовника (п. 2.12. договору).

НО - наряд охорони, який залучається для реагування (п. 9. розділу 1 договору).

Сума договору визначається сторонами в дислокації (додаток № 1 до договору) (п. 3.1. договору).

Оплата за цим договором здійснюється замовником щомісячно до 20 числа місяця, в якому здійснюється надання послуг, шляхом перерахування замовником коштів на рахунок виконавця (п. 3.5. договору).

За цим договором виконавець зобов`язаний:

Забезпечити охорону майна замовника, що прийняте під охорону, від розкрадання. Не допускати проникнення сторонніх осіб на об`єкт, що охороняється, а при їх проникненні прийняти міри щодо їх затримання (п. 4.1.1. договору).

Забезпечити прибуття НО, в разі спрацювання сигналізації, в термін згідно додатку № 1 до договору (п. 4.1.2. договору).

Спільно з замовником здійснювати заходи по впровадженню технічних засобів охорони і безпеки (п. 4.1.3. договору).

Здійснювати експлуатаційне обслуговування сигналізації та усувати її несправності за письмовою або усною заявою замовника в технічно можливий строк (п. 4.1.4. договору).

Надати інструкцію (додаток № 2 до договору) про порядок приймання (здавання) об`єктів під охорону та правила користування сигналізацією та інструктувати уповноважених осіб замовника (п. 4.1.7. договору).

За цим договором замовник зобов`язаний:

Суворо дотримуватись вимог інструкції про порядок приймання (здавання) об`єктів та окремих приміщень під охорону та правила користування сигналізацією (додаток № 2 до договору) (п. 4.2.1. договору).

Проводити відповідно до актів обстеження та договору заходи по обладнанню об`єкта сигналізацією, створювати належні умови для забезпечення збереження майна та сприяти виконавцю при виконанні ним своїх функцій. Проводити удосконалення організаційно - технічних заходів по збереженню майна на об`єктах, то знаходяться під охороною (п. 4.2.2. договору).

Забезпечувати справний стан стін, стелі, підлоги, вікон, люків та дверей об`єктів, де знаходиться майно, з метою унеможливлений несанкціонованого проникнення на об`єкт без їх пошкодження (п. 4.2.4. договору).

Письмово повідомляти виконавця в строк не менш ніж за 15 діб до початку робіт по проведенню капітального ремонту або переобладнанню об`єкта з майном, що охороняється, про зміну на них режиму, профілю робіт, появі нових або заміні місць зберігання цінностей, а також про проведення заходів, внаслідок яких може виникнути необхідність зміни характеру охорони (п. 4.2.14. договору).

Сторони несуть, відповідальність за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за договором згідно норм чинного законодавства України (п. 5.1. договору).

При необґрунтованій відмові від виконання своїх зобов`язань по цьому договору винна сторона відшкодовує іншій стороні всі нанесені цим збитки, включаючи втрачену вигоду (п. 5.2. договору).

За даним договором при неналежному виконанні своїх обов`язків виконавець несе матеріальну відповідальність за втрату майна, що передане їй для охорони в розмірі трьох місячних нарахувань по конкретному об`єкту. Факт неналежного виконання виконавцем своїх зобов`язань та розмір збитків, що підлягає відшкодуванню, встановлюється відповідно до порядку визначеного чинним законодавством. Відшкодування завданих з вини виконавця збитків здійснюється за поданням замовника виконавцю постанови органу дізнання, слідства або рішення суду, який встановив факт крадіжки, грабежу, розбою, а також знищення або пошкодження майна сторонніми особами, які проникли на об`єкт, що охороняється з вини працівників, які здійснюють охорону об`єкта. Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами і розрахунками вартості вкрадених, знищених або пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, складеними за участю виконавця і звірених з бухгалтерськими даними (п. 5.8. договору).

Виконавець звільняється від відповідальності за збитки, допущені при відсутності вини виконавця у їх спричиненні, а саме за:

Майнові збитки, що заподіяні:

а) стихійним лихом;

б) при масових порушеннях громадського порядку,

в) злочинцем всередині об`єкту, якщо він пройшов на цей об`єкт до моменту прийому майна під охорону.

г) розкраданням грошових коштів, залишених на об`єкті, понад суми встановленого ліміту, здійсненим шляхом крадіжки, а також у випадках, коли грошові кошти, вироби із золота, платини, паладію та з коштовним камінням, зброя і боєприпаси, акцизні документи, отрута і наркотичні речовини зберігались не в сейфі або металевій шафі (ящику), прикріплених до підлоги;

д) в результаті дій стороніх осіб, які проникли на об`єкт у випадках, перелічених у пп. 5.9.1. "а", "б", "в", "г";

є) в результаті дій третіх осіб з пошкодження конструктивних елементів об`єкта замовника (стін, підлоги, стелі, дверей, вікон тощо);

є) в результаті інших поважних підстав звільнення від відповідальності за умови відсутності вини (п. 5.9.1. договору).

При крадіжці майна, що охороняється, якщо органами дізнання, слідства або судом буде встановлено, що крадіжка зумовлена:

а) не включенням замовником сигналізації на об`єкті;

б) не здаванням сигналізації на об`єкті під спостереження;

в) виконавця не проінформовано про несправність сигналізації на об`єкті у порядку передбаченому додатком № 2 до договору.

г) в результаті дій замовника, що спричинили обмеження робочої зони сигналізації;

д) розголошенням замовником стороннім особам про систему охорони об`єкта та пультові коди, що стало причиною здійснення крадіжки;

є) залученням замовником до обслуговування сигналізації, встановленої на об`єкті, сторонніх осіб;

є) невиконанням в зазначений термін замовником вимог встановленнях двостороннім актом по технічному зміцненню

об`єкта чи додатковому встановленню сигналізації, якщо це стало причиною здійснення крадіжки;

ж) розміщення майна у вітрині об`єкта при відсутності ґрат та опису цього майна.

з) проникненням на об`єкт через місця, що не відповідають вимогам передбаченим у додатку № 3 (п. 5.9.2. договору).

Виконавець звільняється від відповідальності за збитки, розмір яких визначено замовником самостійно без участі уповноважених представників виконавця, при відсутності письмового повідомлення останньої про час визначення розмірів збитків та зняття залишків товарно-матеріальних цінностей (п. 5.10. договору).

За цим договором замовник має право вимагати від виконавця безперебійної роботи сигналізації та негайного виїзду НО на об`єкт при спрацюванні сигналізації та надходженні на ПЦС сигналів тривога (п. 6.1.1. договору).

Зміни та доповнення до цього договору вносяться шляхом укладення сторонами додаткових угод (п. 7.3. договору).

Цей договір укладається строком на 12 місяців і діє з 01.08.2019 (п. 9.1. договору).

Якщо за 15 діб до закінчення строку дії договору жодна із сторін не вимагатиме його припинення. Договір вважається подовженим на тих же умовах і на той же строк (п. 9.2. договору).

Сторони підписали додаток № 1 до договору «Дислокація діє з 01.08.2019» (а.с. 13), відповідно до якого під охорону прийнято об`єкт магазин « NewMix », що знаходиться за адресою: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул.. Гетьманська (Радянська), буд. 40А . Вид охорони: ПЦН, години охорони: з 00:00 до 23:59, термін прибуття: 10 хв. Матеріальна відповідальність: 1.00 НМДГ. Додаткові послуги: тривожна кнопка, оренда приладу.

Сторонами підписано додаток № 2 до договору "Інструкція про порядок приймання (здавання) об`єктів та окремих приміщень під охорону та правила користування сигналізацією" (а.с. 18-20) (далі - додаток № 2).

Об`єкти, що підлягають охороні, передаються під охорону у визначений договором час (п. 1. розділу "приймання об`єкта під охорону" додатку № 2).

Не менш ніж за годину до закриття і здавання об`єкта під охорону відповідальна особа замовника здійснює контрольне здавання охоронної сигналізації об`єкта під спостереження ПЦС. При виявленні несправностей сигналізації негайно подає заявку на ремонт (п. 2. розділу "Приймання об`єкта під охорону" додатку № 2).

Відповідно до п. 3. розділу "Приймання об`єкта під охорону" додатку № 2 безпосередньо перед здаванням об`єкта під охорону відповідальний співробітник "Замовника" проводить:

а) ретельний огляд усіх приміщень об`єкта з метою виявлення і випровадження сторонніх осіб;

б) закриває вікна, двері, люки, фати, інші конструкції на запори (защіпки та замки);

в) на об`єктах торгівлі, побутового обслуговування та ін. відносять всі малогабаритні цінні вироби і матеріали в спеціально обладнані приміщення;

г) вмикає, передбачене договором, внутрішнє і зовнішнє освітлення, одночасно проводить огляд засобів сигналізації з метою виявлення відключених чи приладів після короткого замикання і датчиків охоронно пожежної сигналізації;

д) вмикає прилади та системи, що встановлені на об`єкті, в положення охорона, попередньо відкривши вхідні двері об`єкта. Виходячи з приміщення об`єкта, щільно (без ривків), зачинивши за собою двері, пересвідчитись, що сигналізація знаходиться у режимі охорона.

Якщо сигнальна лампи не світиться чи світиться мерехтливим світлом, у тому числі після повторної перевірки, то відповідальна особа замовника:

1) повідомляє по телефонах ПЦС зазначених у розділі контактні телефони ПЦС цієї інструкції про зіпсованість сигналізації та не залишає об`єкт до прибуття представників виконавця;

2) після усунення причин відмови сигналізації, спільно з робітником виконавця проводить закриття об`єкта і здавання його під охорону ПЦС.

Об`єкт вважається прийнятим під охорону після повідомлення відповідальною особою замовника по телефону ПЦС свого прізвища, встановленого коду і підтвердження черговим ПЦС, з повідомленням свого умовного номера, про прийом об`єкта під охорону (п. 4. розділу "Приймання об`єкта під охорону" додатку № 2).

Сторони підписали додаток № 3 до договору "Вимоги до технічного стану об`єкту"(а.с. 14) (далі - додаток № 3)

Відповідно до п. 1. додатку № 3 об`єкти, які передаються під охорону, повинні відповідати таким вимогам:

1) територія по периметру підприємств, виробничих цехів, складів, баз, будівельних майданчиків і підступи до них, а також вітрини магазинів, ательє, павільйонів та інші приміщення, що охороняються, з настанням темряви повинні освітлюватися так, щоб вони були доступні спостереженню нарядів охорони. Освітлення території об`єкта, що охороняється, не здійснюється у випадках, визначених відповідними рішеннями місцевих органів влади, а також за вказівкою штабу цивільної оборони;

2) складування будь-яких матеріалів може здійснюватися не ближче 2 метрів від вітрин, не капітальних стін (необхідне підкреслити);

3) стіни, покрівля, стеля, горищні та слухові вікна, люки і двері приміщень, в яких зберігаються товарно-матеріальні цінності, повинні бути в полагодженому стані та забезпечувати неможливість несанкціонованого проникнення на об`єкт (в приміщення) без їх пошкодження;

4) грошові кошти, цінні папери, вироби із золота, платини, паладію та вироби з коштовним камінням, зброя і боєприпаси, акцизні документи, отрута і наркотичні речовини, а також інші цінні предмети та речі повинні зберігаються в окремому приміщенні, у сейфі або металевій шафі (ящику), що прикріплюється до будівельних конструкцій;

5) на дверях, люках, вікнах, горищних та слухових вікнах вказаних в додатку № 1, встановлюються металеві двері, грати, захисні роллети, віконниці із замками. Тип грат і віконниць узгоджується власником з місцевими органами Державного пожежного нагляду;

Об`єкт у відповідності з вимогами діючих нормативних актів МВС України повинен бути обладнаний такими технічними засобами охорони і безпеки: сповіщувачами руху - внутрішній об`єм приміщень, сповіщувачами руйнування скла - вітрини, вікна та інші скляні конструкції, магніто-контактними сповіщувачами - будівельні конструкції, що відчиняються, сповіщувачами руйнування (вібросповіщувачами) - некапітальні будівельні конструкції, сейфи та металеві шафи для зберігання цінностей. Крім цього можливе використання інших технічних засобів, що не дозволяють проникнути на об`єкт без надходження сигналу «тривога» на ПНЦ виконавця. Для здійснення екстреного виклику наряду охорони виконавця об`єкт може бути обладнаний стаціонарними тривожними кнопками та (або) радіобрелками. Для передачі на ПНЦ виконавця сигналів «тривога» та іншої інформації про стан засобів сигналізації на об`єкті використовуються приймально-контрольні прилади, централі, коммунікатори, які повинні бути забезпечені працездатним резервним живленням (п. 2. додатку № 3).

Технічний стан об`єкту, що приймається під охорону, засобів охорони і безпеки, додаткова потреба в цих засобах, а також строки їх впровадження зазначаються у додатку №1, який складається, під час укладення договору і є його невід`ємною частиною (п. 3. додатку № 3).

Перевірку повноти і якості робіт по усуненню недоліків здійснює виконавець (п. 6. додатку № 3).

Як вказано вище, відповідно до п. 4.1.1. договору виконавець зобов`язаний забезпечити охорону майна замовника, що прийняте під охорону, від розкрадання. Не допускати проникнення сторонніх осіб на об`єкт, що охороняється, а при їх проникненні прийняти міри щодо їх затримання.

Позивач зазначає, що 22.11.2019 в зв`язку із несправністю охоронної сигналізації, встановленої виконавцем на виконання договору, на той момент, невідома особа, шляхом пошкодження вікна, проникла до приміщення магазину, який знаходиться в м. Новомосковську по вул. Гетьманська, 40А , звідки скоїла крадіжку майна. При проникненні до охоронюваного виконавцем об`єкту, з метою крадіжки, невідомими особами, не спрацювала охорона сигналізація встановлена виконавцем, не були ввімкнені датчики руху у приміщенні, в зв`язку з чим виконавцем було порушено п. 4.1.1 договору. При здійснені крадіжки, злочинці протягом однієї години тричі повертались до приміщення магазину.

Позивач зауважує, що за весь час дії договору відповідачем жодного разу не здійснювалася профілактика та перевірка роботи охоронної сигналізації.

Позивач зазначає, що після проведення остаточних підрахунків, сума матеріальних збитків склала 57 350,00 грн.

Позивач направив відповідачу лист (а.с. 16-17), в якій повідомив, що 22.11.2019 з об`єкту, який є предметом договору, була здійснена крадіжка зі зломом, при цьому обладнання, встановлене виконавцем згідно з договором, не спрацювало, наряд охорони не прибув, що призвело до невиконання умов п 4.1.1 поточного договору. Встановлено, що крадіжка здійснювалась у три етапи з 2:11 по 3:14 ночі, що підтверджується відеоматеріалами з камер спостереження. Так, при огляді місця події, працівниками ТОВ «Явір Дніпро» у присутності позивача було встановлено, що обладнання не було підключено відповідальними працівниками ТОВ «Явір Дніпро», а саме в програмному забезпеченні були відключені датчики руху. Цими діями виконавець порушив умови договору, що в свою чергу призвело до матеріальних збитків, за попередніми підрахунками на суму 34 600,00 грн. З огляду на вище викладене, позивач просив розглянути дану претензію та невідкладно відшкодувати завдані збитки у розмірі 34 600,00 грн.

Відповідач листом (а.с. 40) повідомив позивача, що відповідно до п. 5.8. договору при неналежному виконанні своїх обов`язків виконавець несе матеріальну відповідальність за втрату майна, що передане їй для охорони, в розмірі трьох місячних нарахувань по конкретному об`єкту. Факт неналежного виконання виконавцем своїх зобов`язань та розмір збитків, що підлягає відшкодуванню, встановлюється відповідно до порядку визначеного чинним законодавством. Відшкодування завданих з вини виконавця збитків здійснюється за поданням замовника виконавцю постанови органу дізнання, слідства або рішення суду, який встановив факт крадіжки, грабежу, розбою, а також знищення або пошкодження майна сторонніми особами, які проникли на об`єкт, що охороняється з вини працівників, які здійснюють охорону об`єкта. Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами і розрахунками вартості вкрадених, знищених або пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, складеними за участю виконавця і звірених з бухгалтерськими даними. Отже, на підставі вищевикладеного, завдані матеріальні збитки підлягають відшкодуванню ТОВ "Явір Дніпро" в межах встановлених п. 5.8. договору - трьох місячних нарахувань.

Позивач зазначає, що відповідач завдані збитки не відшкодував, що і стало причиною звернення до суду.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 Цивільного кодексу України).

За договором охорони охоронець, який є суб`єктом підприємницької діяльності, зобов`язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов`язані виконувати передбачені договором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату (ч. 1 ст. 978 Цивільного кодексу України).

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ч.1 ст. 901 Цивільного кодексу України).

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода (ч. 2 ст. 180 Господарського кодексу України).

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України).

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору (ч. 3 ст. 180 Господарського кодексу України).

Зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства (ч. 1 ст. 180 Господарського кодексу України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України).

Укладаючи договір про централізовану охорону, сторони погодили п. 5.8. договору, відповідно до якого факт неналежного виконання виконавцем своїх зобов`язань та розмір збитків, що підлягає відшкодуванню, встановлюється відповідно до порядку визначеного чинним законодавством. Відшкодування завданих з вини виконавця збитків здійснюється за поданням замовника виконавцю постанови органу дізнання, слідства або рішення суду, який встановив факт крадіжки, грабежу, розбою, а також знищення або пошкодження майна сторонніми особами, які проникли на об`єкт, що охороняється з вини працівників, які здійснюють охорону об`єкта. Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами і розрахунками вартості вкрадених, знищених або пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, складеними за участю виконавця і звірених з бухгалтерськими даними.

Відповідач посилався на те, що сторони погодили, що розмір збитків встановлюється уповноваженими працівниками сторін і повинен підтверджуватися відповідними документами та розрахунками вартості викраденого, пошкодженого чи знищеного майна, звірятися з даними бухгалтерської звітності, а складання вище вказаних документів в односторонньому порядку договором забороняється та є самостійною підставою для звільнення виконавця від матеріальної відповідальності.

Позивач зазначає, що після проведення остаточних підрахунків, сума матеріальних збитків склала 57 350,00 грн., на підтвердження чого позивач надав:

- інвентаризаційний опис товарно-матеріальних цінностей, відділ побутової техніки станом на 12.11.2019 (а.с. 30-34), відповідно до якої за фактичною наявністю та за даними бухгалтерського обліку станом на 12.11.2019 обліковується товар на суму 119 550,00 грн.;

- інвентаризаційний опис товарно-матеріальних цінностей, відділ побутової техніки станом на 22.11.2019 (а.с. 35-39), відповідно до якої за даними бухгалтерського обліку станом на 22.11.2019 обліковується товар на суму 119 550,00 грн., однак фактично товар наявний на суму 62 200,00 грн.

Надані позивачем інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей підписані позивачем та ФОП Коряк З.І.

Позивач стверджує, що представники відповідача були присутні при опису викраденого майна.

Господарський суд зазначає, що будь-які докази, які свідчать про те, що інвентаризаційний опис товарно-матеріальних цінностей був проведений за участю відповідача, в матеріалах справи відсутні. Надані позивачем інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей відповідачем не підписані та не містять жодної інформації щодо участі відповідача при проведенні інвентаризаційного опису.

Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором (ч. 2 ст. 623 Цивільного кодексу України).

З огляду на викладене, оскільки укладеним сторонами договором передбачено, що розмір збитків підтверджується відповідними документами і розрахунками вартості вкрадених, знищених або пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, складеними за участю виконавця і звірених з бухгалтерськими даними, надані позивачем інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей не є належними доказами спричинення позивачу збитків на суму 57 350,00 грн.

Відповідач у відзиві зазначив, що вікно в порушення умов договору не обладнано замовником металевими ґратами та сповіщувачами руйнування.

Однак, суд звертає увагу на положення п.4.1.6. договору, відповідно до якого виконавець спільно з замовником не менше одного разу на рік проводить обстеження технічного стану об`єктів, обладнаних сигналізацією; при обстеженні складається акт за підписами уповноважених представників виконавці та замовника, в ньому зазначаються строки усунення замовником виявлених недоліків, а також обов`язок інформувати про виправлення недоліків виконавця.

Ні підтвердження своїх доводів щодо неналежного обладнання об`єкта відовідачем не подано жодного акту обстеження технічного стану об`єкту, обладнаного сигналізацією, в якому було би відображено виявленні недоліки та встановлено позивачу строків для усунення замовником виявлених недоліків.

Разом з тим, суд враховує положення п.5.8 договору, в якому сторони передбачили, що відшкодування завданих з вини виконавця збитків здійснюється за поданням замовника виконавцю постанови органу дізнання, слідства або рішення суду, який встановив факт крадіжки, грабежу, розбою.

27.04.2020 Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області було винесено вирок по справі № 183/1782/20, яким ОСОБА_1 визнано винуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 3 ст. 185 КК України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком 3 роки 6 місяців. ОСОБА_2 визнано винуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 3 ст. 185 КК України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком 3 роки 6 місяців. Речові докази по кримінальному провадженню: пилосос марки «Huver whirlwind», радіоприймач марки «Auna», пилосос марки «AEG», диспансер для пива марки «Klarstein», які передані на зберігання потерпілому ФОП « Колоколов Д.В. » - вважати повернутими.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18.06.2020 по справі № 183/1782/20, апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_2 та прокурора у кримінальному провадженні залишено без задоволення. Вирок Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 щодо ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , обвинувачених у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, залишено без змін.

Вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 по справі № 183/1782/20 встановлено наступне.

22.11.2019 приблизно о 03.30 годині ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 , підійшли до приміщення магазину « NEW MIX », розташованого за адресою: вул. Гетьманська 40 А, м. Новомосковськ Дніпропетровської області , діючи умисно, а ОСОБА_1 також повторно, з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб, та відповідно до заздалегідь домовленого плану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, ОСОБА_2 за допомогою раніше заготовленої викрутки пошкодив віконну раму вікна зазначеного магазину та відчинив її, після чого незаконно проник всередину приміщення магазину NEW MIX », розташованого за адресою: вул. Гетьманська 40 А, м. Новомосковськ Дніпропетровської області , а ОСОБА_1 залишився біля вікна зі сторони вулиці, виконуючи свою роль у вчиненні злочину. Далі ОСОБА_2 передав через вікно ОСОБА_1 речі, які знайшов у приміщенні магазину NEW MIX », розташованого за адресою: вул. Гетьманська 40 А, м. Новомосковськ Дніпропетровської області , що належать ФОП « Колоколов Д.В. », тим самим незаконно викравши їх, а саме:

- кухонне радіо марки «One concept (fm$dab)» вартістю 949,00 грн.;

- інтернет радіо марки «Auna connect 90» вартістю 2 375,00 грн.;

- караоке марки «Auna 10026826» вартістю 1 235,00 грн.;

- магнітолу марки «Auna retro anlage» вартістю 569,00 грн.;

- магнітолу марки «One concept v90 1026866» вартістю 2 497,50 грн.;

- магнітолу марки «One concept v12bt» вартістю 1 853,00 грн.;

- посилювач «Auna Av2-cd508bt» вартістю 2 375,00 грн.,

- посилювач караоке марки «Skytronic Sky 103 hi fi» вартістю 854,00 грн.;

- бум бокс марки «One concept» вартістю 779,00 грн.;

- безпровідний пилосос марки «Aeg cx8-eb eco» вартістю 2 945,00 грн.;

- пилосос марки «Huver whirlwind» вартістю 2 850,00 грн.;

- електровіник марки «Aeg Ergorapido cx7-2-1360» вартістю 6 175,00 грн.;

- пилосос-робот марки «Vileds vr 302» вартістю 3 800,00 грн.;

- пилосос-робот марки «Irobot brafva get 240» вартістю 4 845,00 грн.;

- парову станцію марки «Rowenta dg8985fo» вартістю 2 849,00 грн.,

- аерогриль марки «Klarstein 10028290» вартістю 2 375,00 грн.;

- диспансер для пива марки «Klarstein 10030663» вартістю 95,00 грн.;

- кавоварку марки «Mellita 1011-06 look de luxe» вартістю 2 327,00 грн.;

- соковижималку марки «Braun g500» вартістю 4 464,00 грн.

Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_1 з викраденим майном з місця скоєння злочину втекли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши ФОП « Колоколов Д.В. » матеріальну шкоду на загальну суму 46 211,50 грн.

Потерпілий ФОП « Колоколов Д.В. » в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд провадження за його відсутності, в якій зазначив, що шкода йому відшкодована частково, шляхом повернення майна на суму 8 265,00 грн., з 46 211,50 грн.

Господарський суд зазначає, що в резолютивній частині вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 по справі № 183/1782/20 зазначено, що пилосос марки «Huver whirlwind», радіоприймач марки «Auna», пилосос марки «AEG», диспансер для пива марки «Klarstein», які передані на зберігання потерпілому ФОП « Колоколов Д.В. » - вважати повернутими.

Враховуючи викладене вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.04.2020 по справі № 183/1782/20 встановлено, що потерпілому ФОП Колоколову Д.В. завдано збитків на суму 37 946,50 грн. (46 211,50 грн. - 8 265,00 грн.).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ч. 1 ст. 599 Цивільного кодексу України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 Цивільного кодексу України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди (п. 4 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України).

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України).

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України).

Збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 906 Цивільного кодексу).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 Цивільного кодексу України).

Як вказано вище, в п. 5.8. договору сторони погодили, що за даним договором при неналежному виконанні своїх обов`язків виконавець несе матеріальну відповідальність за втрату майна, що передане їй для охорони в розмірі трьох місячних нарахувань по конкретному об`єкту.

Сума договору визначається сторонами в дислокації (додаток № 1 до договору) (п. 3.1. договору).

Сторони підписали додаток № 1 до договору «Дислокація діє з 01.08.2019» (а.с. 13), відповідно до якого загальна вартість охорони становить 530 грн. за місяць.

Тобто, п. 5.8. договору сторони передбачили можливість відшкодування збитків у розмірі трьох місячних нарахувань по конкретному об`єкту, а саме - 1 590,00 грн. (530 грн. х 3).

За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина перша статті 22, стаття 611, частина перша статті 623 Цивільного кодексу України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Кредитор, вимагаючи відшкодування збитків, має довести три перші умови відповідальності, зокрема факт порушення боржником зобов`язання, розмір збитків, причинний зв`язок. Вина боржника у порушенні презюмується та не підлягає доведенню кредитором.

Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки (ч. 1 ст. 623 Цивільного кодексу України).

З огляду на викладене, оскільки сторони в договорі передбачили відшкодування збитків у меншому розмірі, а саме в розмірі трьох місячних нарахувань по конкретному об`єкту, позовні вимоги щодо стягнення з відповідача збитків у розмірі 1 590,00 грн. є правомірними та підлягають задоволенню. В решті позовних вимог слід відмовити.

Відповідач просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 100,00 грн.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно із ч. 3 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

За приписами ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Так, відповідачем долучено до матеріалів справи договір про надання правової допомоги №16 від 04.01.2021, укладений між відповідачем та Адвокатським бюро «Світлани Фуголь», акт прийому-передачі наданих послуг від 08.04.2021 на суму 7 100,00 грн., квитанція № 36 від 08.04.2021 про сплату відповідачем 7 100,00 грн., свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю ПТ № 2436 від 30.10.2018, ордер ПТ № 104494 від 15.02.2021

Згідно із ч. 4, 5, 6 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідного клопотання позивачем не було подано.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (п. 3 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи вищевикладене, відповідно до положень п. 3 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати на професійну правничу допомогу покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог: на позивача - 6 903,33 грн. (97,23 %), на відповідача - 196,67 грн. (2,77 %).

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог: на позивача - 2 207,12 грн. (97,23 %), на відповідача - 62,88 грн. (2,77 %).

Керуючись ст. ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" (49064, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна, буд. 22/26, ідентифікаційний код 41780221) на користь Фізичної особи-підприємця Колоколова Дениса Володимировича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 1 590,00 грн. збитків, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 62,88 грн., про що видати наказ.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Колоколова Дениса Володимировича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Явір Дніпро" (49064, Дніпропетровська область, м. Дніпро, проспект Сергія Нігояна, буд. 22/26, ідентифікаційний код 41780221) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 903,33 грн.

В решті позову відмовити.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду через Господарський суд Дніпропетровської області.

Повне рішення складено 24.06.2021

Суддя І.В. Мілєва