ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" червня 2021 р. Справа№ 920/439/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Владимиренко С.В.

Буравльова С.І.

при секретарі судового засідання Позюбан А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020

у справі № 920/439/18 (суддя Джепа Ю.А.)

за позовом заступника керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради

до 1) Приватного акціонерного товариства "Сумбуд"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс-Маркет"

про стягнення 1 358 984, 64 грн

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради звернувся з позовом до ПАТ "Сумбуд", ТОВ "Сервіс-Маркет" про стягнення упущеної вигоди, спричиненої неукладанням договору про залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвиток інфраструктури м. Суми під час будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: проспект М. Лушпи, 5, корпус 28 в м. Суми у сумі 1 505 640,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 10.09.2020 задоволено заяву в.о. керівника Сумської місцевої прокуратури від 23.06.2020 № 34-7437вих-20 про закриття провадження в частині позовних вимог щодо стягнення 146 655 грн 36 коп. (у зв`язку з відсутністю предмета спору), в іншій частині позовних вимог в сумі 1 358 984 грн 64 коп. - розгляд справи № 920/439/18 продовжено.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі № 920/439/18 позовні вимоги задоволено повністю.

Стягнуто у солідарному порядку з ПАТ "Сумбуд" та ТОВ "Сервіс-Маркет" на користь Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради на рахунок спеціального фонду міського бюджету по КБК 24170000 упущену вигоду, яка спричинена неукладенням договору про залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвиток інфраструктури м. Суми під час будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: проспект М. Лушпи, 5 корп. 28 в м. Суми у сумі 1 358 984,64 грн.

Стягнуто з ПАТ "Сумбуд" на користь Сумської обласної прокуратури 10 192, 39 грн витрат по сплаті судового збору.

Стягнуто з ТОВ "Сервіс-Маркет" на користь Сумської обласної прокуратури 10 192, 39 грн витрат по сплаті судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ПАТ "Сумбуд" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі № 920/439/18 та залишити позовну заяву без розгляду відповідно до положень п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом з порушенням норм матеріального та процесуального права. Так, апелянт зазначає, що прокурор звернувся до суду передчасно, оскільки орган місцевого самоврядування та відповідач-1 не вчинили усі необхідні дії для вирішення питання щодо необхідності сплати пайової участі, оскільки на даний час вирішується питання щодо прийняття у комунальну власність під`їзної дороги. Факт реальної наявності упущеної вигоди, за доводами скаржника, є недоведеним. Крім того, відповідач-1 зазначає, що місцевий господарський суд не встановив та у своєму рішенні не навів положень чинного законодавства яке б дозволяло з двох замовників будівництва стягувати пайові внески у солідарному порядку. Тому прокурор повинен був довести розмір зобов`язань відповідачів кожного окремо.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.01.2021, справа № 920/439/18 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Мартюк А.І., Зубець Л.П.

У зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Зубець Л.П., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2021, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: Алданова С.О (головуючий), Мартюк А.І., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.01.2021 апеляційну скаргу ПАТ "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 прийняти до провадження визначеним складом суду, апеляційну скаргу вдповідача-1 залишено без руху у зв`язку з відсутністю доказів спати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2021, після усунення недоліків апеляційної скарги, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі № 920/439/18 та призначено її до розгляду.

Від Сумської місцевої прокуратури в межах встановлених судом процесуальних строків надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заперечуючи проти доводів апелянта, прокуратура зазначає, що оскаржуване рішення прийнято на підставі повного, всебічного та об`єктивного з`ясування усіх обставин справи з вірним застосуванням норм матеріального і процесуального права. Так, прокуратура зазначає, що чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством було чітко визначено обов`язок забудовника укласти договір пайової участі до моменту введення об`єкта в експлуатацію, який не був дотриманий відповідачами, сплати коштів пайової участі відповідачами внесена не в повному обсязі. Наведене, на переконання прокуратури, завдає збитків місцевому бюджету у вигляді упущеної вигоди, що стало підставою для пред`явлення цього позову. Щодо наявності у прокуратури повноважень на звернення з цим позовом, зазначається, що уповноважений орган держави на здійснення відповідних функцій впродовж тривалого часу не вчиняв дії з звернення до суду за захистом порушеного права.

В судових засіданнях оголошувались перерви. Склад суду, що здійснював розгляд даної апеляційної скарги змінювався.

05.04.2021 від апелянта надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з наявністю обставин можливості врегулювання спору мирним шляхом.

31.05.2021 від прокуратури надійшли письмові пояснення, в яких зазначається про те, що Окружна прокуратура міста Суми не ознайомлена зі змістом мирової угоди. Крім того, прокуратура звертала увагу на те, що у даній господарській справі було зменшено розмір позовних вимог, зокрема, на вартість витрат відповідачів на будівництво дороги в загальній сумі 1 401 212,00 грн та мереж каналізації і водогону в сумі 2 265 172,00 грн у зв`язку із застосуванням приписів ч. 5 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної документації».

01.06.2021 від позивача та відповідачів надійшла спільна заява про затвердження мирової угоди.

У зв`язку з перебуванням судді Мартюк А.І., яка входять до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, у відпустці з 07.06.2021, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2021, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: Алданова С.О (головуючий), Владимиренко С.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2021 справу № 920/439/18 прийнято до провадження визначеним складом суду.

В судовому засіданні 01.06.2021 оголошено перерву до 07.06.2021 у зв`язку з наданням прокуратурі можливості ознайомитись з поданою сторонами мировою угодою. Про наступне судове засідання прокурор та представник відповідачів повідомлений під розписку.

Від Окружної прокуратури міста Суми надійшли заперечення на клопотання щодо затвердження мирової угоди у справі № 920/439/18, в якій зазначається про відсутність підстав для її затвердження у зв`язку з невідповідністю вимогам законодавства.

В судове засідання 07.06.2021 представники позивача та відповідачів не з`явились, про час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Від представника відповідача-1 (Дмитренко В.В.) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю його прибуття в дане судове засідання з огляду на участь в іншому судовому процесі. При цьому, до вказаного клопотання долучено витяг з офіційного вебсайту Судова влада України про розгляд Сумським окружним адміністративним судом справи № 480/3059/21.

Розглянувши вказане клопотання, заслухавши думку присутнього представника прокуратури, судова колегія відмовляє у його задоволенні, оскільки долучені на його обґрунтування документи не доводять поважності причин неприбуття в дане засідання суду іншого представника, зокрема, Ємельяненка С.В., який згідно ордеру серія ВМ № 1014606 є також представником відповідача-1 та приймав участь в розгляді цієї справи.

Крім того, судова колегія звертає увагу на те, що за приписами ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Доказів неможливості прибуття в дане судове засідання керівника, який вправі здійснювати самопредставництво юридичної особи, не надано.

До того ж, Північний апеляційний господарський суд враховує, що скаржником письмово у своїй апеляційній скарзі викладено усі доводи та аргументи щодо підстав оскарження рішення суду, що є достатнім для перегляду справи в апеляційному порядку. Участь представника апелянта обов`язковою не визнавалась.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції, з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи судом, враховуючи те, що явка представників сторін судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників позивача та відповідачів, повідомлених належним чином про здійснення перегляду справи в апеляційному порядку.

За результатами розгляду спільної заяви про затвердження мирової годи, колегія суддів, заслухавши думку прокурора з даного питання, постановила ухвалу про відмову в її задоволенні з мотивів, викладених в окремому процесуальному документі.

Прокурор в судовому засіданні 07.06.2021 заперечив проти доводів апелянта з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу та просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення прокурора, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.10.2016 Сумською міською радою прийнято рішення № 1161-МР, яким затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми та Типового договору про залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми.

30.03.2017 Управлінням Державного архітектурно-будівельної контролю Сумської міської ради зареєстровано декларацію за № СМ 67 про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, а саме багатоквартирний житловий будинок за адресою: Сумська область, м. Суми, пр-т М.Лушпи, 5 корпус № 28.

Зі змісту даної декларації вбачається, що замовниками будівництва виступають відповідачі у справі ТОВ «Сервіс Маркет» та ПАТ «Сумбуд».

Згідно з п. 20 декларації кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 38 866 тис.грн. Про здійснення витрат на придбання земельної ділянки в декларації не зазначено, кошти місцевого чи державного бюджету на будівництво названого вище об`єкта не виділялися.

В п. 22 декларації зазначено, що між Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради та замовниками будівництва (відповідачами у справі) 19.08.2016 укладено договір № 63 про залучення коштів пайової участі, за яким згідно платіжного доручення № 421 від 03.03.2017 до бюджету міської ради сплачено 49 000,00 грн. Іншу суму коштів пайової участі зараховано виконанням інженерних мереж поза межами земельної ділянки.

Згідно інформації, наданої Департаментом фінансів, економіки та інвестицій Сумської міської ради за платіжним дорученням № 421 від 03.03.2017 першим відповідачем перераховано 49 000,00 грн. В той же час, за інформацією позивача договір про залучення пайової участі відповідачами та інші договори по об`єкту будівництва за адресою: проспект М. Лушпи, 5, корп. 28 в м. Суми, не укладались.

Листом від 25.04.2018 № 731/09.03 позивач звернувся до прокуратури, в якому повідомив, що управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради за період з 01.01.2015 по 31.12.2017. За результатами вказаної перевірки складено акт від 20.03.2018, в якому констатовано неукладення договорів пайової участі розвитку інфраструктури міста з 89 забудовниками, які отримали декларації про готовність об`єкта до експлуатації, внаслідок чого міському бюджету завдано матеріальної шкоди. У зв`язку з наведеним, Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради просило здійснити представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову про зобов`язання укладення договору та стягнення коштів пайової участі відносно 89 забудовників, перелік яких долучено позивачем до названого листа.

Листом № 316 від 11.05.2018 Державна спеціалізована фінансова установа «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» Сумського регіонального управління повідомила, що між названою державною спеціалізованою установою та відповідачами відсутні укладені договори щодо будівництва доступного житла за адресою: м. Суми, пр-т М.Лушпи, буд. 5 корпус 28.

Відповідно до інформації, наданої Департаментом забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради від 21.05.2018 звернень від відповідачів щодо передачі у комунальну власність територіальної громади м. Суми об`єктів інфраструктури, розташованих за адресою: проспект М. Лушпи, 5, корп. 28 в м. Суми, не надходило.

Оскільки відповідачі до моменту введення в експлуатацію збудованого багатоповерхового будинку за вказаної адресою так і не уклали відповідний договір про пайову участь в розвитку інфраструктури м. Суми, названих коштів до місцевого бюджету в повному об`ємі не внесли, чим, на думку прокуратури та позивача, порушили вимоги ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин та звернення прокуратури з цим позовом), то Сумською місцевою прокуратурою пред`явлено позов у даній справі про стягнення з відповідачів збитків у вигляді упущеної вигоди в сумі 1 358 984,64 грн (з урахуванням зміни позовних вимог).

Отже, спір у справі стосується права позивача вимагати від відповідачів відшкодування збитків, завданих невиконанням ними обов`язку укласти договір про пайову участь відповідно до вимог статті 40 Закону №3038-VI, який виник через здійснення відповідачами, як замовниками, будівництва та, як наслідок, невиконанням обов`язку зі сплатити суми коштів пайової участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 ГК України укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов`язком для суб`єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору для певних категорій суб`єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ч. 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

За змістом ч. ч. 2, 3, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Частиною 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Таким чином, положеннями ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено зобов`язання замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті), що має відбуватись згідно з Порядком залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, затвердженим органом місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

За змістом ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Як вже зазначалось у даній постанові, рішенням Сумської міської ради № 1161-МР від 05.10.2016 затверджено «Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми та Типового договору про залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми» (далі - Порядок).

Згідно з п. 1.2 вказаного Порядку замовник, який має намір забудови земельної ділянки у м. Суми зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків передбачених даним Порядком.

Згідно п. 3.1 Порядку величина пайової участі у розвитку інфраструктури міста Суми визначається у договорі, укладеному з Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства міської ради (відповідно до встановленого цим Порядком розміру пайової участі) з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, при цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд, інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд, транспортних комунікацій.

Пунктом 3.2 Порядку визначено, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Суми з урахуванням інших передбачених законом відрахувань становить: для багатоповерхових житлових будинків - 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

Відповідно до п. 3.4 Порядку розмір пайової участі інфраструктури міста Суми визначається протягом 3-х днів з дня реєстрації управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради звернення замовника будівництва про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта з техніко-економічними показниками.

За змістом п. п. 5.1, 5.2 Порядку кошти пайової участі у розвиток інфраструктури міста Суми сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається в договорі. Пайові кошти замовник будівництва до прийняття об`єкта в експлуатацію перераховує до спеціального фонду міського бюджету.

Отже, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» і зазначеним Порядком установлено, що саме на замовника покладено обов`язок взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого теж є обов`язком замовника (що узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 22.04.2019 у справі № 572/2848/17).

При цьому, на переконання судової колегії, ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом та не заперечується учасниками справи, ТОВ «Сервіс Маркет» та ПАТ «Сумбуд» здійснено будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: Сумська область, м. Суми, пр-т М.Лушпи, 5 корпус № 28, що підтверджується декларацією за № СМ 67 про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, зареєстрованою 30.03.2017.

З урахуванням вищенаведених приписів чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства та встановлених у даній справі обставин, судова колегія приходить до висновку, що з моменту введення об`єкта будівництва в експлуатацію відповідачі є такими, що порушили свій обов`язок з укладення договору пайової участі в розвитку інфраструктури міста Суми та, відповідно, сплати коштів згідно положень ст. 40 Закону №3038-VI (подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі № 911/594/18 та постанові Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 924/71/18).

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Загальні правила відшкодування завданої особі недоговірної шкоди встановлені ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової або господарсько-правової відповідальності, для застосування якої необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи); шкідливого результату такої поведінки - збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду.

У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Протиправність поведінки боржника або кредитора у позадоговірних правовідносинах полягає у порушенні правової норми.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

При цьому, на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Суд апеляційної інстанції встановив, що відповідачі, як замовники будівництва, не уклали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Суми, що свідчить про їх бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору. Вказане є протиправною формою поведінки, внаслідок якої (причинно-наслідковий зв`язок) місцевий бюджет не отримав на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням «упущена вигода» (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 13.12.2019 у справі № 924/71/18). При цьому наслідки у вигляді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідачів.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що прокуратурою та позивачем належними засобами доказування в порядку ст. 74 ГПК України доведено наявність усього складу цивільного правопорушення як необхідної передумови для відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди. Відсутність вини відповідачів в настанні збитків апелянтом в апеляційній інстанції не доведено.

Також, суд апеляційної інстанції, встановив, що заявлена прокуратурою та позивачем сума збитків є такою, що відповідає положенням ч. 6 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.2 Порядку та обрахована з урахуванням ч. 5 ст. 40 цього Закону витрат відповідачів на будівництво дороги в загальній сумі 1 401 212,00 грн та мереж каналізації і водогону в сумі 2 265 172,00 грн, і часткової оплати в розмірі 49 000,00 грн.

Відтак, правомірним є висновок місцевого господарського суду про задоволення позовних вимог про стягнення з відповідачів збитків в сумі 1 358 984, 64 грн ((38 866 000,00 грн - загальна кошторисна вартість будівництва - 1 401 212,00 грн витрати на будівництво дороги - 2 265 172,00 грн - витрати на будівництво мереж каналізації і водогону) х 4 % / 100 = 1 407 984,64 - 49 000,00 - часткова оплата пайової участі = 1 358 984,64 грн).

Відносно посилань апелянта на те, що вказаний позов пред`явлений прокуратурою передчасно з огляду на вирішення питання щодо передання в комунальну власність під`їзної дороги судова колегія зазначає, що чинне на час введення об`єкта будівництва в експлуатацію законодавство не встановлювало відкладальної умови для укладення договору та сплати коштів пайової участі у зв`язку з вирішенням питання зменшення його розміру згідно приписів ч. 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Тому аргументація апелянта щодо недоведеності прокуратурою та позивачем факту реальної наявності упущеної вигоди визнаються безпідставними та відхиляються як необґрунтовані.

Також колегія суддів, з урахуванням приписів ст. 541 ЦК України та визначення відповідачів рівнозначними замовниками неподільного об`єкта будівництва, визнає неприйнятними і доводи апелянта щодо безпідставності стягнення з відповідачів збитків у солідарному порядку у зв`язку з необхідністю доведення прокурором завдання розміру збитків кожним з відповідачів окремо.

При цьому, посилання суду першої інстанції на ст. 541 ЦК України, відповідно до якої солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема, у разі неподільності предмета зобов`язання, є правомірним та достатньо вмотивованим.

Північний апеляційний господарський суд, серед іншого, вважає за необхідне вказати на необґрунтованість вимог апеляційної скарги про залишення позову прокуратури без розгляду згідно приписів п. 2 ч.1 ст.226 ГПК України, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частина 4 ст. 53 ГПК України визначає, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Пунктом 2.2 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Суми встановлено, що у всіх питаннях щодо організації залучення пайових коштів у розвиток інфраструктури м. Суми, виконавчий комітет Сумської міської ради виступає в особі Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради.

Згідно з п.4.1.2 Положення Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 30.03.2016 № 528 - МР (розміщеного на офіційному вебсайті міськради) Управління має право виступати позивачем, відповідачем, третьою особою в суді з питань, що належать до повноважень Управління.

Відповідно до ст.18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатись до суду, якщо це необхідно для реалізації повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Таким чином, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах виступає Управління капітального будівництва і дорожнього господарства Сумської міської ради, однак останнім, як підтверджено матеріалами справи, з часу встановлення, зокрема, ревізійною перевіркою, що проводилась Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області (акт від 20.03.2018), обставин неукладення договорів пайової участі у розвитку інфраструктури міста з 89 забудовниками (в т.ч. і відповідачі) та несплати ними внесків пайової участі, позивачем дії з захисту інтересів територіальної громади не здійснювались. Крім того, як зазначалось у даній постанові, позивач в листі від 25.04.2018 № 731/09.03 просив прокуратуру здійснити представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову про стягнення коштів пайової участі.

Отже вказане свідчить про нездійснення суб`єктом владних повноважень захисту законних інтересів держави та відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову, зважаючи, що інтереси держави є незахищеними.

При цьому, прокурору достатньо дотриматись порядку, передбаченого вищевказаною нормою Закону, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження суду підстав для представництва.

Приписи ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» вимагають від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності.

Водночас, прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі №826/15338/18, від 16.04.2019 у справі №910/3486/18.

У постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц Верховний Суд висловив правову позицію, відповідно до якої наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження підстав для представництва. У разі підтвердження наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними правами відповідної сторони процесу. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

За таких обставин, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах. А тому вимоги апеляційної скарги про залишення позовної заяви прокуратури без розгляду згідно п. 2 ч.1 ст. 226 ГПК України підлягають залишенню без задоволення.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги про те, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом з порушенням норм матеріального та процесуального права, - не знайшли своє підтвердження під час її перегляду справи в апеляційному порядку.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі № 920/439/18 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а тому передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення в розумінні приписів ст. 277 ГПК України не вбачається. Скаржником не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати, в порядку ст. 129 ГПК України, покладаються на апелянта (відповідача-1 у даній справі).

Керуючись ст. ст. 129, 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі №920/439/18 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі №920/439/18 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду Сумської області від 19.11.2020 у справі №920/439/18.

4. Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на Приватне акціонерне підприємство "Сумбуд".

5. Справу №920/439/18 повернути до Господарського суду Сумської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст. ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді С.В. Владимиренко

С.І. Буравльов

Повний текст постанови складено 15.06.2021