СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2021 р. Справа № 922/3894/20

Колегія суддів у складі: головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Дучал Н.М. ,

за участю секретаря судового засідання Стойки В.В.,

представників сторін:

від відповідача 1: Квартенко О.Р., адвокат,

від інших: не прибули,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу позивачу, за вх. №940 Х/1 на рішення господарського суду Харківської області від "23" лютого 2021 р. (повний текст складено 02.03.21, суддя Чистякова І.О.) у справі № 922/3894/20

за позовом ОСОБА_1 , с.Снігурівка, Снігурівський район, Миколаївська область,

до

1.Фізичної особи ОСОБА_2 , м.Харків,

2.Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м.Харків,

про усунення перешкод у здійсненні статутних повноважень

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 , звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", в якому просить суд усунути перешкоди у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" шляхом:

- визнання правомочним засідання Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10 вересня 2020 року;

- визнання законним рішення Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10 вересня 2020 року про припинення виконання ОСОБА_3 обов`язків генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут", припинення його повноважень у складі дирекції ПрАТ "Харківенергозбут" як члена дирекції та обрання ОСОБА_4 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут";

- визнати дії фізичної особи ОСОБА_2 спрямовані на подання декількох позовів до ПрАТ "Харківенергозбут" з тим самим предметом та з тих самих підстав та декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, такими, що є зловживанням процесуальними правами.

Господарським судом Харківської області прийнято рішення від 23.02.2021 р. по справі № 922/3894/20, про відмову у задоволенні позовних вимог. Підставою для відмови у задоволені позову став висновок суду першої інстанції про те, що позивачем було не правильно обрано спосіб захисту, а також відсутність повноважень на звернення з позовом в інтересах Наглядової Ради.

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Вважає, що рішення по справі прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права без врахування усіх обставин справи. Наполягає, що суд не міг відмовити йому у задоволенні позовних вимог лише з підстав не правильного обрання ним способу захисту. При цьому посилається на постанову Вищого господарського суду України від 14.08.2014 р. по справі № 42/182б та на постанову Верховного Суду України від 21.05.20212 р. у справі № 6-20цс11. Крім того, стверджує, що він вправі, як акціонер, звертатися до суду в інтересах Наглядової Ради, оскільки Наглядова Рада є представницьким органом, якому акціонери делегують свої права на управління зазначеним товариством.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 29.03.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Харківської області від 23.02.2021 у справі № 922/3894/20 залишено без руху з підстав, зазначених в ухвалі суду.

До канцелярії Східного апеляційного господарського суду від заявника апеляційної скарги надійшли доповнення до скарги та клопотання стосовно приєднання додаткових документів на виконання вимог попередньої ухвали.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.04.2021 відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Харківської області від 23.02.2021 у справі №922/3894/20.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.05.2021 розгляд справи призначено на 10.06.2021 р.

01.06.2021 від першого відповідача на адресу Східного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просять рішення по справі залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

У судове засідання, призначене на 10.06.2021 з`явився представник першого відповідача, який проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Представник позивача та другого відповідача у судове засідання не з`явилися.

10.06.2021 від позивача на адресу Східного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

10.06.2021 від представника другого відповідача засобами електронного зв`язку на адресу Східного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представників.

Клопотання судової колегією задоволено. Розгляд справи відбувся без участі представників позивача ( заявника апеляційної скарги) та другого відповідача.

Відповідно до приписів ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. ( ч.1 ст.270 ГПК України)

Заслухавши доповідь головуючого по справі ( суддю доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, які з`явилися у судове засідання, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на нижче викладене.

Судом першої інстанції встановлено наступні обставини справи.

ОСОБА_1 є акціонером Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" та є власником простих іменних акцій у кількості вісім штук, номінальною вартістю 0,02 грн. за одну штуку, які отримані останнім від ОСОБА_5 на підставі Договору дарування цінних паперів від 20.11.2020 року (а. с 57 т.с.1 ), що також підтверджується відповідною випискою про операції з цінними паперами з депозитарного рахунку від 20.11.2020 (а. с 58 т.с.1).

Відповідно до п.1.2. Статуту ПрАТ "Харківенергозбут", затвердженого 30.05.2018 загальними зборами ПрАТ "Харківенергозбут" (далі по тексту - статут), товариство створено на підставі рішення позачергових загальних зборів Акціонерної компанії "Харківобленерго" (протокол № 25 від 12.03.2018) шляхом виділу з Акціонерної компанії "Харківобленерго" і передачі йому частини майна, прав та обов`язків Акціонерної компанії "Харківобленерго" та на підставі рішення загальних зборів акціонерів Товариства про заснування Товариства (протокол № 1 від 30.05.2018 року).

Товариство є правонаступником Акціонерної компанії "Харківобленерго" в частині прав та обов`язків переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільним балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені частиною 13 розділу XVIII "Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ринок електричної енергії" (п.1.3. статуту).

10 вересня 2020 року на засіданні Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" було прийнято рішення про припинення виконання ОСОБА_3 обов`язків генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут", припинено його повноваження у складі дирекції ПрАТ "Харківенергозбут", як члена дирекції та розірвано укладений з ним контракт від 19.11.2018. Також, на вказаному засіданні було прийнято рішення про обрання ОСОБА_4 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут" та затверджено умови контракту, що укладатиметься з ним. Вказані обставини відображені у протоколі засідання наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" № 6/2020 від 10 вересня 2020 року (а. с. 49-52 т.с. 1).

Відповідно до п.17.1. Статуту, наглядова рада є колегіальним органом, що здійснює захист прав акціонерів Товариства і в межах компетенції, визначеної Статутом та Законом України "Про акціонерні товариства", здійснює управління Товариством, а також контролює та регулює діяльність Дирекції;

Пунктом 17.6 Статуту встановлено, що члени Наглядової ради обираються акціонерами під час проведення Загальних зборів шляхом кумулятивного голосування на строк 3 роки. У разі не обрання нового складу Наглядової ради по закінченню трирічного строку, повноваження членів Наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення Загальних зборів, на яких, у тому числі, буде обраний новий склад Наглядової ради;

Виключна компетенція Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" передбачена абз. 2 п. 17.3. Статуту, зокрема до виключної компетенції належить обрання та припинення повноважень Генерального директора, обрання членів Дирекції (директорів) за поданням Генерального директора та припинення їх повноважень;

Пунктом 17.11.5 Статуту встановлено, що засіданням Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини членів Наглядової ради від загального складу Наглядової ради.

Відповідно до приписів п. 17.11.6. статуту, рішення Наглядової ради з усіх питань приймаються більшістю від загальної кількості членів Наглядової ради. Рішення Наглядової ради на засіданні приймається, способом відкритого голосування (крім випадків заочного голосування).

На думку позивача із Протоколу № 6/2020 від 10.09.2020 на засіданні Наглядової ради були присутні 2 (два) із 3 (трьох) членів, тобто, під час проведення засідання наглядової ради 10.09.2020, розгляд питань Порядку денного та прийняття на цьому засіданні рішень є правомочним, тому рішення про обрання ОСОБА_4 виконуючим обов`язки Генерального директора ПрАТ "Харківенергозбут" прийнято у відповідності до положень Статуту та норм чинного законодавства.

Позивач також зазначає, що на даний час іншим акціонером ПрАТ "Харківенергозбут" - ОСОБА_2 , який володіє 3000 (трьома тисячами) простих іменних акцій, номінальною вартістю 60,00 грн, що становить 0,001169 % від статутного капіталу товариства і є міноритарним акціонером, вичиняються умисні дії спрямовані на блокування роботи ПрАТ "Харківенергозбут", створення невизначеності серед органів управління, порушення балансу між ними, ініціювання окремих судових процесів, шляхом зловживання своїми процесуальними правами, вжиттям безпідставних заходів забезпечення позову, з метою блокування вже прийнятих законних рішень Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут".

Тобто, ОСОБА_2 вчиняються дії спрямовані на перешкоджання Наглядовій раді ПрАТ "Харківенергозбут" у здійсненні її статутної діяльності, що є порушенням положень Цивільного кодексу України, Закону України "Про акціонерні товариства" та Статуту.

Судом першої інстанції також встановлено, що в провадженні Східного апеляційного господарського суду знаходиться справа №922/2239/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Харківської області від 09.09.2020, за його позовом до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про визнання протиправною бездіяльності Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", що виражається у нездійсненні приведення складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" у відповідність із Статутом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" та статтею 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в частині включення до складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" належної кількості незалежних директорів.

Справа № 922/2205/20 (Суддя Жиляєв Є.М.) на розгляд Господарського суду Харківської області було подано позов ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним склад Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", в частині включення двох представників Фонду державного майна України: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Ухвалою господарського суду Харківської області від 17.07.2020 зазначену позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк у п`ять днів для усунення виявлених недоліків. У зв`язку з не усуненням зазначених в ухвалі недоліків, позовну заяву було повернуто позивачу, про що винесено відповідну ухвалу від 09 вересня 2020 року: https://reyestr.court.gov.ua/Review/91436614.

Справа № 922/2210/20 (Суддя Шатерніков МЛ.). ОСОБА_2 14.07.2020 звернувся до господарського суду Харківської області із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", в якій просив суд зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" здійснити приведення складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" у відповідність із Статутом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" та статтею 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в частині включення до складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" належної кількості незалежних директорів. У зв`язку з тим, що до позовної заяви не було долучено доказів, що підтверджують її надсилання іншим учасникам справи, а також доказів сплати судового збору, ухвалою суду від 20 липня 2020 року позовну заяву залишено без руху. У зв`язку з не усуненням зазначених в ухвалі недоліків, позовну заяву (вх. № 2210/20 від 14.07.2020 р.) повернуто позивачу та винесено відповідну ухвалу від 17.08.2020 року: https://reveslr.court.gov.ua/Review/90989581.

Справа №922/2264/20, (Суддя Кухар Н.М.) Фізична особа ОСОБА_2 17.07.2020 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", про визнання неправомочним складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", що існує станом на дату подання цього позову. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги Статуту ПрАТ "Харківенергозбут" та ст. 53-1 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо кількості незалежних директорів у складі Наглядової ради. Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.07.2020 вищевказану позовну заяву було залишено без руху. У зв`язку з тим. що позивач не усунув зазначені в ухвалі недоліки в строк встановлений судом, ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.08.2020 позовну заяву було повернуто позивачу: https://reyestr.court.gov.ua/Review/90800518.

На думку позивача, акціонером ПрАТ "Харківенергозбут" Автенюком Віктором Андрійовичем вчиняються систематичні дії, в тому числі шляхом зловживання процесуальними правами, які порушують положення зазначених пунктів Статуту ПрАТ "Харківенергозбут", п. 1 ч. 2 ст. 52. ч. 1 ст. 51 Закону України "Про акціонерні товариства", створюють перешкоди у здійсненні статутних повноважень Наглядової ради та перешкоджають у реалізації мого права на участь в управлінні товариством, в результаті чого, позивач був змушений звернутись до суду із зазначеним позовом.

Як зазначалося вище, судом першої інстанції відмовлено у задоволенні позовних вимог оскільки позивачем було не правильно обрано спосіб судового захисту та недоведено його право звертатися до суду з позовом в інтересах Наглядової Ради.

Судова колегія погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи нижче викладене.

Статтею 55 Конституції України гарантовано право кожного на захист прав і свобод в судовому порядку.

Частиною 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частина 1 ст.15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст.16 Цивільного Кодексу України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Частиною 2 ст.16 Цивільного кодексу України встановлені наступні способи захисту цивільних прав та інтересів, а саме: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Частиною 2 ст.20 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом; відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів суб`єктів господарювання; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення; присудження до виконання обов`язку в натурі; відшкодування збитків; застосування штрафних санкцій; застосування оперативно-господарських санкцій; застосування адміністративно-господарських санкцій; установлення, зміни і припинення господарських правовідносин; іншими способами, передбаченими законом.

Таким чином, позивач звертаючись до суду самостійно обирає спосіб захисту, передбачений статтями 16 Цивільного кодексу України та ст.20 Господарського кодексу України. При цьому, зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, що розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду.

Захист цивільних прав - це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника

З тексту позовної заяви вбачається, що Позивач просив суд . визнати правомочним засідання Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10 вересня 2020 року та визнання законним рішення Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено вказаним протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут".

Фактично позивач просить суд встановити певні факти, а саме законність проведення засідання Наглядової ради та законність прийнятих на цьому засіданні рішень.

Судова колегія зазначає, що рішення Наглядової ради Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» , яке оформлене протоколом № 6/2020 від 10.09.2020 за своєю правовою суттю є актом ненормативного характеру, правомірність якого призумується чинним законодавством. На цей час зазначене рішення не скасовано та не визнано судом недійсним, а отже має обов`язковий характер.

З огляду на наведене позовні вимоги позивача про визнання правомочним засідання Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" №6/2020 від 10 вересня 2020 року та визнання законним рішення Наглядової ради приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" від 10 вересня 2020 року, яке було оформлено вказаним протоколом засідання Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" задоволенню не підлягають.

Крім того, заявляючи вищевказані вимоги, позивач по суті звертається до суду в інтересах Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут".

Судова колегія зазначає, що акціонери (учасники) господарського товариства не вправі звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших акціонерів (учасників) господарського товариства та самого товариства позавідносинами представництва, а також обґрунтовувати свої вимоги порушенням прав інших акціонерів (учасників) товариства.

Крім того, при вирішенні корпоративного спору господарський суд повинен встановити того встановити наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що позивач є представником Наглядової ради ПрАТ "Харківенергозбут" і може звертатися в їх інтересах до суду, а також що його права є порушеними.

Що стосується позовної вимоги про визнання дії ОСОБА_2 , спрямовані на подання декількох позовів до ПрАТ "Харківенергозбут" з тим самим предметом та з тих самих підстав та декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, такими, що є зловживанням процесуальними правами.

Частиною 1 ст.43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.2 ст.43 Господарського процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлено завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. ( ч.3 ст.43 ГПК України)

Таким чином, визнання зловживання процесуальними правами певною особою не може бути позовною вимогою, оскільки це є процесуальними заходами примусу і має за собою наслідки, визначені у ч.3 ст.43 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суд з урахуванням обставини справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З огляду на наведене, зазначена вище позовна вимога не підлягає задоволенню, оскільки позивачем, в даному випадку, було обрано не правильний спосіб захисту. Крім того, такий спосіб захисту не спроможний забезпечити поновлення порушеного права. під час розгляду цієї справи.

Посилання заявника апеляційної скарги на постанову Вищого господарського суду України від 14.08.2014 р. по справі № 42/182б та на постанову Верховного Суду України від 21.05.20212 р. у справі № 6-20цс11 не можуть бути взяти судовою колегією до уваги, оскільки відповідно до ч. 4 ст.236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Стаття 275 Господарського процесуального кодексу України встановлює повноваження суду апеляційної інстанції. Так, Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. ( ст.276 ГПК України)

В даному випадку, судом першої інстанції судове рішення по справі прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права у зв`язку з чим, рішення по справі залишається без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Судові витрати покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду

ПОСТАНОВИЛА

1.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , с.Снігурівка, Снігурівський район, Миколаївська область, на рішення Господарського суду Харківської області від 23.02.2021 по справі № 922/3894/20 - залишити без задоволення.

2.Рішення Господарського суду Харківської області від 23.02.2021 по справі №922/3894/20 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачено ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 14.06.21

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя Н.М. Дучал