ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" червня 2021 р. Справа№ 910/15745/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Владимиренко С.В.

Демидової А.М.

при секретарі судового засідання Позюбан А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021

у справі № 910/15745/20 (суддя Ващенко Т.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Схід Фінанс"

до Міністерства юстиції України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1. Державний реєстратор Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц Світлана Олександрівна

2. ОСОБА_1

про визнання протиправним і скасування пунктів наказу та зобов`язання вчинити дії

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Схід Фінанс" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України про:

- визнання протиправними та скасування пунктів 1, 2, 4 наказу Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020;

- зобов`язання Міністерства юстиції України відновити в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49711066 від 16.11.2019, прийняте державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц Світланою Олександрівною.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 в справі № 910/15745/20 позов задоволено повністю.

Визнано протиправними та скасовано пункти 1, 2, 4 Наказу Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020.

Зобов`язано Міністерство юстиції України відновити в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49711066 від 16.11.2019, прийняте державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц Світланою Олександрівною.

Стягнуто з Міністерства юстиції України на користь ТОВ "Схід Фінанс" 4204, 00 грн судового збору.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Міністерство юстиції України звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 в справі № 910/15745/20 та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи з порушенням норм матеріального права. Так, апелянт стверджує, що судом першої інстанції не було враховано того, що у відповідності до вимог чинного законодавства повідомлення про проведення Колегією розгляду скарги за допомогою телефонограми чи засобами електронної пошти є додатковим (факультативним) засобом, а розміщення на офіційному вебсайті Мін`юсту оголошення є основним. Також відповідач зазначає, що Мін`юст здійснювало повідомлення сторін про засідання Колегії телефонограмою, що підтверджується копіями з матеріалів скарги, проте суд першої інстанції не проаналізував належним чином ці обставини. За доводами відповідача, спірний наказ є таким, що прийнятий у відповідності до норм чинного законодавства, оскільки державним реєстратором не було дотримано порядок щодо виготовлення в електронній формі копій документів та не розміщено їх в Державному реєстрі прав.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2021, апеляційна скарга у справі № 910/15745/20 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Мартюк А.І., Зубець Л.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.04.2021, після усунення недоліків апеляційної скарги, поновлено Міністерству юстиції України строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021; розгляд справи призначено на 07.06.2021; запропоновано учасникам справи подати відзив, заперечення на апеляційну скаргу та інші заяви/клопотання та повідомлено строки на їх подання.

В межах встановлених судом процесуальних строків від позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому сторона просить рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заперечуючи проти доводів апелянта, позивач у відзиві зазначає, що оскаржуване рішення є законним, обґрунтованим, ухваленим у відповідності до вимог матеріального права з дотриманням норм процесуального права, на підставі повного і всебічного з`ясування обставин, що мають значення для справи. Позивач вказує, що оголошення про розгляд Колегією скарги третьої особи-2 було розміщено на офіційному вебсайті Мін`юсту лише 02.03.2020, тоді як приписи чинного законодавства визначають строк його розміщення не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги. Також позивач зазначає, що будь-яких повідомлень та телефонограм на адресу товариства не надходило. За доводами позивача, висновки Колегії про відсутність у державного реєстратора усього переліку документів, необхідного для проведення державної реєстрації права власності позивача на об`єкт нерухомого майна є незаконними, оскільки відсутність в реєстрі копій електронних документів не доводить відсутності їх в реєстраційній справі в паперовій формі, яка у відповідності до ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» зберігається у реєстратора протягом всього часу існування об`єкта. Також позивач звертає увагу на те, що Колегією порушено строки розгляду скарги.

Треті особи не скористались своїм правом, передбаченим ч.1 ст. 263 ГПК України, та не подали суду письмового відзиву на апеляційну скаргу, що у відповідності до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

У зв`язку з перебуванням у відпустці з 07.06.2021 суддів Зубець Л.П., Мартюк А.І. які входять до складу колегії суддів і не є суддями-доповідачами, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2021, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: Алданова С.О (головуючий), Владимиренко С.В., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 справу № 910/15745/20 за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 прийнято до провадження визначеним складом суду.

В судове засідання 07.06.2021 представники третіх особі не з`явились, про час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином, про що свідчить долучене до матеріалів справи повідомлення про вручення поштового відправлення згідно якого третьою особою-2 отримано рекомендовану кореспонденцію суду 05.05.2021. Рекомендований конверт, що надсилався за належною адресою третьої особи-1, повернутий відділенням поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній».

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Згідно з п. п. 3, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення, зокрема, є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, а також відмітки про вручення судового рішення.

За змістом ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції, з метою дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги на рішення суду, враховуючи те, що явка представників сторін та третіх осіб судом обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників третіх осіб, які належним чином повідомлялись про судовий розгляд справи апеляційним господарським судом.

В судовому засіданні 07.06.2021 представник відповідача вимоги апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Представник позивача в судовому засіданні 07.06.2021 заперечив проти доводів апелянта з підстав. викладених у відзиві на апеляційну скаргу та просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Місцевим господарським судом на підставі наявних в матеріалах справи документів вірно встановлено, що

16.11.2019 Державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц С.О. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 49711066 було внесено запис про право власності ТОВ "Схід Фінанс" на нерухоме майно, що розташовано за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, проспект Соборний, будинок 179, квартира 43 .

03.03.2020 Колегія Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (далі - Колегія) за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 (третя особа-2 у справі) на рішення державного реєстратора Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц С.О. від 16.11.2019 № 49711066.

Рішенням Міністерства юстиції України у формі наказу № 1298/5 від 01.04.2020 скаргу ОСОБА_1 задоволено частково та скасовано рішення від 16.11.2019 № 49711066, прийняте державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц С.О.

На виконання п. п. 2, 4 Наказу № 1298/5 від 01.04.2020 Міністерством юстиції України вилучено запис про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 16.11.2019 року № 49711066.

Позивач, не погоджуючись з прийнятим Міністерством юстиції України рішенням у формі наказу № 1298/5 від 01.04.2020, звернувся до суду з даним позовом про його скасування в частині пунктів 1, 2, 4.

Як на підставу для часткового скасування вказаного наказу позивач посилається на те, що Колегією при розгляді скарги ОСОБА_1 було порушено строки її розгляду; про розгляд скарги не було повідомлено позивача, що призвело до неможливості надання ним своїх пояснень та заперечень; у висновку Колегії не міститься жодних зауважень щодо поданих ТОВ "Схід Фінанс" документів та інших дій, вчинених для оформлення права власності; означеним Наказом порушено право власності ТОВ "Схід Фінанс".

Таким чином, предметом судового розгляду у даній справі є з`ясування питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020.

У відповідності до Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, Мін`юст є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, державну політику з питань банкрутства, у сфері нотаріату, організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, тощо.

Так, повноваження Мін`юста у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядком розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128 (далі - Порядок №1128; в редакції станом на час прийняття оскаржуваного наказу).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.

Пунктом 2 Порядку №1128 встановлено, що розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом.

Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком.

Для забезпечення колегіального розгляду скарг у сфері державної реєстрації Мін`юстом чи його територіальними органами утворюються постійно діючі колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - Колегії), положення про які затверджуються Мін`юстом. Склад колегій затверджується Мін`юстом чи відповідним територіальним органом.

Відповідно до ч. 3 ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.

За змістом положень ч. 6 ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про, зокрема, задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про: а) скасування рішення про державну реєстрацію прав; б) скасування рішення про відмову в державній реєстрації прав та проведення державної реєстрації прав; в) внесення змін до записів Державного реєстру прав та виправлення помилки, допущеної державним реєстратором; г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; д) скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації; е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України; є) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Рішення, передбачені підпунктами "а", "ґ", "д" і "е" пункту 2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.

Згідно п. 10 Порядку № 1128 для розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально Мін`юст чи відповідний територіальний орган запрошує скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів. Відсутність осіб, визначених абзацом першим цього пункту, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду.

Способи повідомлення визначені у пункті 11 Порядку №1128, відповідно до якого Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).

Згідно п. 12 Порядку №1128 Копії скарги у сфері державної реєстрації та доданих до неї документів надаються особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку (крім скаржника), в день розгляду Мін`юстом чи відповідним територіальним органом скарги у сфері державної реєстрації колегіально.

Виходячи з правового аналізу вищенаведених норм слід констатувати, що Міністерство повинно обрати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги, дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрати форму повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду, які з погляду стороннього зовнішнього спостерігача мають свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги.

Використане у нормативному приписі пункту 9 Порядку №1128 слово "обов`язково" для вираження волі на те, що під час розгляду скарги по суті Міністерство має запросити скаржника та/або його представника (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі або встановлених відповідно до відомостей реєстрів вказує на істотність, безальтернативність та необхідність вчинення дій, спрямованих на прикликання скаржника та суб`єкта оскарження (тобто особи, чиї дії оскаржуються) для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише проінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.

Повідомлення суб`єктів оскарження в надмірно стислі строки не можна визнати розумним і прийнятним, щоб вважати суб`єкта оскарження або зацікавлену особу поінформованою про надходження скарги на розгляд Колегії.

Недотримання порядку розгляду скарги у контексті викладеного, мети, значення і призначення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, за наслідками якої один із суб`єктів реєстраційних дій втрачає речове право, а інший набуває, і при цьому відбувається обмеження права першого на можливість щонайменше донести свою позицію про правильність дій державного реєстратора чи суб`єкта державної реєстрації прав, не може і не повинно визнаватися формальним порушенням.

Неприбуття осіб, яких було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.

Отже, не перешкоджає розгляду скарги неприбуття лише належним чином повідомлених осіб. Якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином не повідомили, то, відповідно, це є перешкодою для розгляду такої скарги.

Подібну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №826/19452/16, від 06.07.2018 у справі №826/3442/17, від 18.04.2019 у справі №826/9791/17, від 30.01.2020 у справі №140/167/19, від 11.11.2020 у справі №140/168/19, від 18.12.2020 у справі №807/203/16.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач, наполягаючи на обставинах належного повідомлення ТОВ "Схід Фінанс", як заінтересованої особи щодо якої, зокрема, вирішувалось питання про скасування державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомості, вказував на те, що на офіційному вебсайті було розміщено повідомлення про час та місце засідання Колегії з розгляду скарги ОСОБА_1.

При цьому, будь-яких доказів здійснення додаткового повідомлення позивача про розгляд скарги шляхом направлення повідомлення засобами електронного або телефонного зв`язку, як то визначено приписами пункту 11 до матеріалів справи не надано.

Доводи апелянта про ненадання судом першої інстанції оцінки копіям з матеріалів скарги щодо направлення телефонограми позивачу визнаються безпідставними, оскільки не підтверджені належними та допустимими доказами, а наявна у справі копія розміщеного на вебсайті Мін`юсту повідомлення з рукописним зазначенням номеру телефону навпроти назви товариства позивача та напису про відсутність відповіді абонента (а.с. 17) не може бути розцінена судом як телефонограма.

Посилання апелянта на те, що надсилання повідомлення телефонограмою або на електронну пошту є додатковим (факультативним) засобом повідомлення відхиляються судовою Колегією як такі що ґрунтуються на невірному трактуванні приписів пункту 11 Порядку №1128, який чітко визначає необхідність повідомлення, зокрема, заінтересованих осіб як шляхом розміщення відповідного повідомлення на офіційному вебсайті, такі надсилання його одним із перелічених вище способів не пізніше ніж за два дні до проведення засідання Колегії.

Колегія суддів, серед іншого, звертає увагу на те, що відповідачем жодними належними засобами доказування в порядку ст. ст. 13, 74 ГПК України не спростовано доводів позивача про те, що Мін`юстом було порушено визначений пунктом 11 Порядку №1128 строк для розміщення відповідного повідомлення про розгляд Колегією скарги ОСОБА_1 . У зв`язку з цим, апеляційна інстанція приходить до висновку про недоведеність відповідачем обставин завчасного розміщення ним повідомлення про розгляд скарги (за два дні до проведення засідання Колегії).

Таким чином, виходячи із вищенаведених норм законодавства, а також з врахуванням відсутності доказів належного повідомлення позивача про розгляд Колегією скарги на рішення від 16.11.2019 № 49711066, прийнятого державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц С.О., судова колегія приходить до висновку, що наказ Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020 в частині оскаржуваних пунктів прийнятий з порушенням норм чинного законодавства України, оскільки недотримання порядку повідомлення позивача, який є заінтересованою особою та за яким було зареєстровано право власності на нерухоме майно, позбавило останнього права прийняти участь у розгляді такої скарги, надати свої пояснення (заперечення) та докази на їх обґрунтування задля забезпечення повного та об`єктивного її розгляду і прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Відповідно до п. 9 Порядку № 1128 під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Зі змісту оскаржуваного наказу Мін`юсту вбачається, що за результатами розгляду скарги Колегією встановлено порушення державним реєстратором положень п. 7 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а саме в супровідних документах відсутні виготовлені електронні копії документів, долучених до заяви про державну реєстрацію права, подання яких визначено п. 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі - Порядок № 1127).

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі:

1) укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації, чи його дубліката;

2) свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, виданого нотаріусом або консульською установою України, чи його дубліката;

3) свідоцтва про право на спадщину, виданого нотаріусом або консульською установою України, чи його дубліката;

4) виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів;

5) свідоцтва про право власності, виданого органом приватизації наймачам житлових приміщень у державному та комунальному житловому фонді, чи його дубліката;

6) свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого до 1 січня 2013 року органом місцевого самоврядування або місцевою державною адміністрацією, чи його дубліката;

7) рішення про закріплення нерухомого майна на праві оперативного управління чи господарського відання, прийнятого власником нерухомого майна чи особою, уповноваженою управляти таким майном;

8) державного акта на право приватної власності на землю, державного акта на право власності на землю, державного акта на право власності на земельну ділянку або державного акта на право постійного користування землею, виданих до 1 січня 2013 року;

9) судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно;

10) ухвали суду про затвердження (визнання) мирової угоди;

11) заповіту, яким установлено сервітут на нерухоме майно;

12) рішення уповноваженого законом органу державної влади про повернення об`єкта нерухомого майна релігійній організації;

13) рішення власника майна, уповноваженого ним органу про передачу об`єкта нерухомого майна з державної у комунальну власність чи з комунальної у державну власність або з приватної у державну чи комунальну власність;

13-1) договору, яким встановлюється довірча власність на нерухоме майно, та акта приймання-передачі нерухомого майна, яке є об`єктом довірчої власності;

14) інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 18 названого Закону державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв; 4) перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав); 6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником; 8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.

Перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Згідно п. 61 Порядку № 1127 (в редакції станом на час прийняття державним виконавцем рішення від 16.11.2019 № 49711066) для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або

засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або

засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або

засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами);

3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації;

4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

В п. 6 Порядку № 1127 визначено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса.

Для державної реєстрації прав заявник подає оригінали документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", іншими законами України та цим Порядком (п. 7 Порядку № 1127).

Державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав формує та реєструє заяву в базі даних заяв за умови оплати послуг за державну реєстрацію прав у повному обсязі та встановлення особи заявника, а також у разі, коли заява подається щодо земельної ділянки, - за умови наявності в Державному земельному кадастрі відомостей про таку земельну ділянку (п. 8 Порядку № 1127).

Відповідно до п. 10 Порядку № 1127 під час формування та реєстрації заяви державний реєстратор виготовляє електронні копії оригіналів документів чи відповідно оформлені копії документів у випадку, передбаченому абзацом другим пункту 7 цього Порядку, поданих заявником для державної реєстрації прав, шляхом їх сканування та долучає до відповідної заяви.

Заява, що долучалася до документів, поданих для державної реєстрації прав, заява про відкликання раніше поданої заяви, а також інші документи, що були отримані у паперовій формі державним реєстратором під час розгляду заяви та не підлягають поверненню заявнику, зберігаються суб`єктом державної реєстрації прав, нотаріусом протягом трьох років. Документи та/або відомості, сформовані державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час розгляду заяви, зберігаються в електронній формі у зазначеному Реєстрі (п. 16 Порядку № 1127).

Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо державної реєстрації прав відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження (п. 19 Порядку).

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державний реєстратор: виготовляє електронні копії документів, подані у паперовій формі, та розміщує їх у реєстраційній справі в електронній формі у відповідному розділі Державного реєстру прав (у разі якщо такі копії не були виготовлені під час прийняття документів за заявами у сфері державної реєстрації прав) (п. 7); формує за допомогою Державного реєстру прав документи за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав (п. 8); формує реєстраційні справи у паперовій формі (п. 9).

Таким чином, виходячи із правового аналізу вищенаведених норм в їх сукупності слід дійти висновку, що державний реєстратор до прийняття рішення про проведення відповідної реєстраційної дії зобов`язаний перевірити наявність усього переліку документів необхідного для вчинення такої дії та, у випадку прийняття позитивного рішення щодо перереєстрації права власності, здійснити внесення до Державного реєстру прав копій документів в електронній формі.

Як вже зазначалось у цій постанові підставою для задоволення скарги третьої особи про скасування рішення державного реєстратора стала відсутність в Державному реєстрі прав електронних копій документів, що визначені в п. 61 Порядоку № 1127.

Однак, вищевстановлені Колегією порушення, наявність яких не доведено відповідачем в суді, не можуть бути підставою для скасування рішення про проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, оскільки відсутність електронної копії документа не доводить обставин неподання їх заявником реєстратору та, відповідно, не дає підстав для беззаперечного висновку про вчинення державним реєстратором дій на незаконних підставах, що є обов`язковим для з`ясування Колегією під час розгляду скарги в силу приписів п. 9 Порядку № 1128.

Під час розгляду скарги позивач, як особа на підставі заяви якої було проведено реєстраційну дію, не був присутнім, що додатково підтверджує його неможливість подати усього переліку документів, наданого державному реєстратору, в спростування обставин недотримання п. 61 Порядку № 1127.

Перевірка наявності/відсутності визначених в п. 61 Порядку № 1127 документів шляхом витребування від державного реєстратора таких відомостей з паперової реєстраційної справи Колегією з розгляду скарги не здійснювалась, відповідних доказів до суду не надано.

Таким чином, на переконання колегії суддів, задовольняючи скаргу про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно позивача за іпотечним договором Колегія за відсутності достатніх доказів дійшла передчасного висновку про скасування названої реєстраційної дії.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у відповідності до ст. 37-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.

За результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав.

У разі якщо в результаті проведеної перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав виявлено прийняття такими державними реєстраторами чи суб`єктами державної реєстрації прав рішень з порушенням законів, що має наслідком порушення прав та законних інтересів фізичних та/або юридичних осіб, Міністерство юстиції України вживає заходів до негайного повідомлення про це відповідних правоохоронних органів для вжиття необхідних заходів, а також заінтересованих осіб.

За результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення про:

1) тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;

2) анулювання доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;

3) притягнення до адміністративної відповідальності державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав;

4) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю;

5) направлення на обов`язкове підвищення кваліфікації державного реєстратора, крім нотаріусів, які здійснюють державну реєстрацію прав відповідно до покладених на них законом обов`язків.

Процедуру здійснення Мін`юстом контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - сфера державної реєстрації), критерії, за якими здійснюється моніторинг реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, та ступінь відповідальності за порушення у сфері державної реєстрації визначає Порядок здійснення контролю у сфері державної реєстрації, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.2016 № 990 (далі - Порядок №990).

Згідно п. 15 Порядку № 990 під час підготовки проекту рішення Мін`юсту про притягнення державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації до передбаченої законом відповідальності, посадова особа Мін`юсту встановлює наявність у діях державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації одноразового грубого чи неодноразового порушення визначених законами порядків державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та/або державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або наявність у діях таких осіб інших порушень у сфері державної реєстрації, зокрема таких, як:

- проведення реєстраційних дій з порушенням строків, визначених законами;

- відсутність на документах в електронній формі кваліфікованого електронного підпису державного реєстратора у випадках, передбачених законодавством;

- відсутність електронних копій документів, які необхідні для проведення відповідної реєстраційної дії та виготовлення яких передбачено законодавством (за умови подальшого виготовлення таких копій державним реєстратором).

В контексті вищевикладених норм слід зазначити, що наслідком недотримання реєстратором Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зокрема, невнесення до реєстру копій електронних документів, є визначений ч. 2 ст. 37-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» перелік заходів, до яких не віднесено прийняття Мін`юстом наказу про скасування державної реєстрації права.

Підсумовуючи вищенаведене в сукупності, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про обґрунтованість позовних вимог про визнання протиправними та скасування п.п. 1, 2, 4 наказу Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020 з підстав їх невідповідності приписам Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Переконливих аргументів в спростування вищенаведених висновків апеляційна скарга не містить.

Беручи до уваги те, що місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення вищенаведеної вимоги, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції, то наслідком скасування п.п. 1, 2, 4 наказу Міністерства юстиції України № 1298/5 від 01.04.2020 є відновлення стану, який існував до порушення права позивача, а саме поновлення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 49711066 від 16.11.2019, прийняте державним реєстратором Василівської районної державної адміністрації Запорізької області Міюц С.О. Відтак вимога позивача про зобов`язання Міністерства юстиції України відновити в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вищенаведене рішення державного реєстратора правомірно задоволена Господарським судом міста Києва.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про те, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи з порушенням норм матеріального права, - не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі № 910/15745/20 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а тому передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення в розумінні приписів ст. 277 ГПК України не вбачається. Скаржником не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Апеляційна скарга Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати, в порядку ст. 129 ГПК України, покладаються на апелянта (відповідача у даній справі).

Керуючись ст. ст. 129, 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №910/15745/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №910/15745/20 залишити без змін.

3. Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на Міністерство юстиції України.

4. Справу №910/15745/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді С.В. Владимиренко

А.М. Демидова

Повний текст постанови складено 14.06.2021