ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2021 р. Справа № 914/2780/20

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого (судді-доповідача) Якімець Г.Г.

Суддів: Гриців В.М.

Зварич О.В.

розглянувши у письмовому провадженні матеріали апеляційних скарг Підприємства об`єднання громадян «Центр Комплекс» б/н від 15 січня 2021 року та Національного антикорупційного бюро України, вих.№01-230/708 від 13 січня 2021 року

на рішення Господарського суду Львівської області від 23 грудня 2020 року (підписане 28.12.2020 року), суддя Рим Т.Я.

у справі №914/2780/20

за позовом Національного антикорупційного бюро України, м. Київ

до відповідача Підприємства об`єднання громадян «Центр комплекс», м. Львів

про стягнення 91 253,45 грн.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції

26.10.2020 року Національне антикорупційне бюро України звернулося до Господарського суду Львівської області з позовом до Колективного підприємства «Центр комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» (теперішнє найменування Підприємство об`єднання громадян «Центр комплекс») про стягнення пені в сумі 91 253,45 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами договору № 178 від 15.05.2019 прострочив виконання робіт, що стало підставою для нарахування позивачем штрафних санкцій.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року у справі №914/2780/20 (суддя Т.Я. Рим) позов задоволено частково. Стягнуто з Підприємства об`єднання громадян "Центр комплекс" на користь Національного антикорупційного бюро України 56 595,01 грн. пені та 1 303,65 грн. відшкодування витрат на оплату судового збору. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено (а.с. 176-183).

В ході розгляду справи суд першої інстанції встановив, що 15.05.2019 між позивачем (Замовник) та відповідачем (Виконавець) укладено договір про закупівлю робіт за державні кошти № 178, відповідно до умов якого Виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами та засобами на власний ризик виконати за завданням Замовника роботи по об`єкту "Капітальний ремонт адміністративної будівлі Національного антикорупційного бюро України за адресою: місто Львів, вулиця Грекова О. генерала, № 3" та здати йому в установлений цим договором строк закінчені роботи, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботи у строки та на умовах, що встановлені договором. Однак, відповідач в порушення умов укладеного між сторонами договору прострочив виконання робіт, в зв`язку з чим позивач на підставі п. 8.5 договору нарахував відповідачу пеню за період з 03.12.2019 по 11.12.2019 у розмірі 64 466,62 грн. та за період з 12.12.2019 по 16.12.2019 в сумі 26 786,83 грн. Суд, перевіривши розрахунок пені, виявив у такому помилки. Суд першої інстанції встановив, що 16.12.2019 позивач прийняв виконані відповідачем роботи загальною вартістю 4 353 462,55 грн. Отже, вартість прострочених відповідачем робіт становить 4 353 462,55 грн. за період з 03.12.2019 по 15.12.2019 (13 днів). Таким чином, суд дійшов висновку, що до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 56 595,01 грн. пені. Крім того, місцевий господарський суд зазначив, що пунктом 8.5 договору сторони передбачили, що пеня нараховується не лише за період прострочення виконання підрядником зобов`язання, а й за день виконання такого зобов`язання, однак на переконання суду, таке положення не відповідає вимогам закону та суті такого способу забезпечення виконання зобов`язання як пеня (неустойка).

Короткий зміст вимог апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, які подали апеляційні скарги

Підприємство об`єднання громадян «Центр комплекс» подало апеляційну скаргу, в якій не погоджується з рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, вважає його в цій частині прийнятим у зв`язку з недоведеністю обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду дійсним обставинам справи, при неправильному застосуванні норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права. Зокрема, зазначає, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення відхилив всі доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву щодо прострочення кредитора та порушення позивачем вимог ст. 13 ЦК України, не прийняв заяву свідка ОСОБА_1 . Скаржник вказує, що зазначені позивачем прострочення виконання робіт (9 днів та 5 днів) мали місце, однак не з вини відповідача, а внаслідок дій посадових осіб позивача, які перешкоджали вчасному виконанню робіт, а також внаслідок об`єктивних обставин. Суд не врахував факту виконання відповідачем ряду робіт, які не були передбачені договором але без виконання яких неможливо було б виконати роботи, передбачені договором (гідроізоляція фундаменту) та відмови замовника прийняти і оплатити такі роботи. Враховуючи, що такі роботи не прийняті і не оплачені, їх виконання вплинуло на строки виконання робіт в цілому. Скаржник наголошує, що за вказівкою посадових осіб позивача виконував роботи, що не передбачені договором (заміна кольору фарби на стіні в кабінеті заступника директора позивача, обклеєння шпалерами та фарбування таємних дверей, перекладення гранітних плит, доставка та розвантаження тренажерів у спортзал, перенесення кондиціонерів, встановлення додаткових розеток тощо). Позивач ставив вимоги про погодження якості, кольору та інших характеристик оздоблювальних матеріалів, які не були визначені проектом. Позивач затримував таке узгодження на значні проміжки часу, що призвело до затримки виконання робіт у цілому. Скаржник зазначає, що до складу робіт, згідно з проєктом, входили роботи з ремонту даху, на строки виконання яких істотно вплинули погодні умови (атмосферні опади). Невчасне виконання робіт з ремонту даху потягнуло за собою затримку виконання ряду внутрішніх робіт. Просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року у справі №914/2780/20 в частині задоволення позовних вимог та в цій частині ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В решті (в частині відмови у задоволенні позову), рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Національне антикорупційне бюро України подало апеляційну скаргу, в якій не погоджується з рішенням суду першої інстанції, вважає його незаконним та необґрунтованим. Зазначає, що питання відповідальності сторін врегульовані розділом 8 договору, згідно із п. 8.5 договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 передбачена сплата пені у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, включаючи день виконання простроченого зобов`язання, а за прострочення виконання понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7 відсотків вказаної вартості. Отже, сплата пені за прострочення в день його виконання передбачена умовами укладеного між сторонами договору, підписаного відповідачем на добровільних засадах. Скаржник звертає увагу суду апеляційної інстанції, що в обґрунтування рішення щодо часткового задоволення позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що пеня повинна обраховуватися із суми виконаних та прийнятих 16.12.2019 робіт, а саме з 4 353 462,55 грн. Однак, судом не враховано, що станом на 16.12.2019 зміни щодо зменшення загальної вартості робіт за договором відбулися лише з 12.12.2019 до суми 6 451 407,97 грн., а до суми 5 447 504,77 грн. лише 23.12.2019, тобто поза межами періоду, за який розрахована пеня. У період з 17.12.2019 по 23.12.2019 невиконаними залишились роботи на суму 1 094 042,22 грн., а розрахунок пені виходячи з суми оплати виконаних робіт, п. 8.5 договору не передбачений. Просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року у справі №914/2780/20 та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Позивач не надав суду письмового відзиву на апеляційну скаргу подану відповідачем. Відповідач також не надав письмового відзиву на апеляційну скаргу подану позивачем.

Апеляційне провадження у справі

Згідно з ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 26 січня 2021 року (колегією суддів у складі: Дубник О.П. (головуючий суддя), Гриців В.М. та Зварич О.В.) відкрито апеляційне провадження у справі №914/2780/20 за апеляційною скаргою Національного антикорупційного бюро України на рішення Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року; ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження без повідомлення та виклику сторін справи. Ухвалою суду від 15 лютого 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі №914/2780/20 за апеляційною скаргою Підприємства об`єднання громадян «Центр Комплекс» на рішення Господарського суду Львівської області від 23 грудня 2020 року; об`єднано розгляд апеляційних скарг Підприємства об`єднання громадян «Центр Комплекс» та Національного антикорупційного бюро України на рішення Господарського суду Львівської області від 23 грудня 2020 року у справі №914/2780/20 в одне провадження для спільного розгляду. Ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження без повідомлення та виклику сторін справи. У зв`язку із смертю головуючого судді Дубник О.П., розпорядженням керівника апарату суду №261 від 07 квітня 2021 року призначено автоматизовану заміну складу суду для розгляду справи №914/2780/20. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 квітня 2021 року справу №914/2780/20 розподілено колегії суддів у складі: Якімець Г.Г. (головуючий суддя), судді: Гриців В.М. та Зварич О.В. На підставі ухвали суду від 09.04.2021 року справу № 914/2780/20 прийнято до провадження колегією суддів Західного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Якімець Г.Г., суддів: Гриців В.М., Зварич О.В. та призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи згідно з частиною 10 статті 270 Господарського процесуального кодексу України.

За вимогами частини тринадцятої статті 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Обставини справи

15.05.2019 між Національним антикорупційним бюро України (Замовник) та Колективним підприємством «Центр комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» (назву змінено Підприємство об`єднання громадян «Центр комплекс») (Виконавець) укладено договір про закупівлю робіт за державні кошти № 178. Згідно з пунктом 1.1 договору в порядку та на умовах, визначених цим договором, Виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами та засобами на власний ризик виконати за завданням Замовника роботи по об`єкту "Капітальний ремонт адміністративної будівлі Національного антикорупційного бюро України за адресою: місто Львів, вулиця Грекова О. генерала, № 3" та здати йому в установлений цим договором строк закінчені роботи, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботи у строки та на умовах, що встановлені договором. Роботи виконуються відповідно до проектної документації (а.с. 8-14).

Відповідно до п. 1.3 договору перелік, склад та обсяги робіт визначені проектом, договірною ціною на роботи та зведені у додатку № 1, додатку № 4 та додатку №№ 5-18, що є невід`ємними частинами цього договору. У разі невідповідності проекту складу та обсягів робіт у додатку № 1, додатку № 4 та додатках №№ 5-18, застосовуються умови, визначені проектом.

В подальшому сторони уклали низку додаткових договорів до даного договору (а.с. 15-18).

Ціна договору (з урахуванням змін, внесених додатковим договором № 4/538 від 23.12.2019), згідно п. 2.1 становить 5 447 504,77 грн. без ПДВ та визначена додатком № 2, що розрахований відповідно до додатку № 3 та додатків №№ 4-18.

Замовник після початку виконання робіт на підставі рахунку Виконавця зобов`язується перерахувати Виконавцю попередню оплату у розмірі 30% від загальної вартості робіт, визначеної п. 2.1 цього договору, яка становить 2 477 100,00 грн. без ПДВ протягом 10 робочих днів з дати отримання рахунку Виконавця (п. 3.1 договору).

Пунктом 3.3 договору сторони погодили, що після отримання попередньої оплати Виконавець зобов`язаний у строк не пізніше 90 календарних днів виконати роботи на отриману суму попередньої оплати та передати відповідні акти приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма № КБ-2в) і довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (примірна форма КБ-3) з дотриманням порядку та умов, визначених в пункті 3.6 цього договору. Вказаний строк виконання робіт на отриману суму попередньої оплати включає строки, необхідні для вчинення сторонами дій щодо передання-приймання робіт відповідно до пункту 3.6 цього договору.

Пунктом 3.6 договору встановлено, що Виконавець визначає обсяги та вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті на підставі додатку № 19, готує форми КБ-2в та подає їх для підписання технічному нагляду. Технічний нагляд протягом 5 робочих днів з дати отримання форми КБ-2в підписує зазначені форми, що підтверджує виконання робіт. Після підписання технічним наглядом форм КБ-2в Виконавець надає їх Замовнику разом з формами КБ-3. Замовник протягом 10 робочих днів з дати отримання форм КБ-2в та КБ-3 повертає Виконавцю підписані екземпляри зазначених форм або надає йому письмову мотивовану відмову від приймання виконаних робіт.

Відповідно до п. 5.1 договору датою початку виконання робіт є наступний робочий день після укладення цього договору. Строк виконання робіт згідно з додатком № 19 та передання їх результату Замовнику становить 180 календарних днів з дати початку виконання робіт. Датою закінчення виконання робіт вважається дата їх прийняття Замовником відповідно до умов цього договору. Строки виконання робіт можуть бути змінені шляхом внесення відповідних змін у цей договір у разі: виникнення обставин непереборної сили; невиконання або неналежного виконання Замовником своїх зобов`язань (порушення умов фінансування, несвоєчасне надання фронту робіт, проекту тощо); внесення змін до проекту; дій третіх осіб, що унеможливлюють належне виконання робіт, за винятком випадків, коли ці дії зумовлені не залежними від Виконавця обставинами; виникнення інших обставин, що можуть вплинути на строки виконання робіт.

Остаточне передання-прийняття робіт здійснюється за місцемзнаходженням об`єкта шляхом підписання акта готовності об`єкта до експлуатації представниками Замовника, технічного нагляду, авторського нагляду та Виконавця, а також форми КБ-2в та КБ-3 за якими проводиться проміжний платіж у розмірі 65 % від загальної вартості робіт, визначеної п. 2.1 цього договору, з урахуванням умов, визначених в п. 3.6 цього договору. Кінцевий розрахунок проводиться після підписання акта готовності об`єкта до експлуатації представниками Замовника, технічного нагляду, авторського нагляду та Виконавця та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації (п. 5.2 договору).

Пунктом 8.5 договору сторони погодили, що за порушення строків виконання робіт, виконання робіт у неповному обсязі або несвоєчасного повернення коштів, сплачених за неякісні роботи, та суми попередньої оплати, що не підтверджена актами приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), порушення строку усунення недоліків виконаних робіт в період гарантійного строку, усунення недоліків Виконавець зобов`язаний сплатити за вимогою Замовника пеню у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, включаючи день виконання простроченого зобов`язання, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019, відповідач виставив позивачеві рахунок-фактуру № 25-06 від 11.07.2019 на суму 2 477 100,00 грн. (а. с. 19).

Позивач сплатив відповідачу 2 477 100,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 1465 від 17.07.2019 (а. с. 20).

Отже, у відповідності з пунктом 3.3 договору роботи на отриману суму передоплати у розмірі 2 477 100,00 грн. повинні були бути виконані до 30.09.2019.

В матеріалах даної господарської справи містяться копії актів приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2019 року: № 1 - на суму 1 016 246,07 грн.; № 2 - на суму 76 428,58 грн.; № 3 - на суму 1 367,57 грн. Дані акти підписані відповідачем 11.10.2019, а позивачем 15.10.2019 (а.с. 24-33).

Відповідач 18.10.2019 повернув позивачеві невикористану суму авансу у розмірі 1 383 057,78 грн., що підтверджується випискою Державної казначейської служби (а.с. 21).

Таким чином, фактична вартість прийнятих у жовтні 2019 року робіт склала 1 094 042,22 грн.

Додатковим договором № 2/390 від 08.11.2019 сторони змінили пункт 5.1 договору від 15.05.2019 (а. с. 16).

Так, строк виконання робіт згідно з додатком № 19 та передання їх результату Замовнику становить не більше 200 календарних днів з дати початку виконання робіт. Згідно з додатком № 19 у новій редакції: роботи на отриману суму попередньої оплати у розмірі 2 477 100,00 грн. (30 % всього обсягу робіт) повинні бути закінчені протягом 90 календарних днів після отримання попередньої оплати; решта робіт відповідно до дефектного акта (додаток № 1) повинні бути закінчені протягом 200 календарних днів з дати початку виконання робіт. Часткова вартість таких робіт 5 367 050,00 грн. (65 % всього обсягу робіт); решта 5 % вартості робіт у розмірі 412 850,00 грн. буде оплачена протягом 14 календарних днів після підписання акта готовності об`єкта.

Також в матеріалах справи наявні копії актів приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року: № 1 - на суму 3 511 086,09 грн.; .№ 2 - на суму 5 256,30 грн.; № 3 - на суму 141 192,63 грн.; .№ 4 - на суму 2 233,85 грн.; № 5 - на суму 39 385,38 грн.; № 6 - на суму 146 351,33 грн. Вказані акти підписані відповідачем 13.12.2019, а позивачем 16.12.2019 (а.с. 36-56, 90-92, 93-96, 97-99, 100-102, 108-111).

Крім того, додатком до актів № 1 та № 5 сторони 13.12.2019 та 16.12.2019 підписали акти вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, № 1.1 на суму 464 852,61 грн. (а. с. 57-59) та б/н на суму 43 104,36 грн. (а. с. 103).

Отже, 16.12.2019 позивач прийняв виконані відповідачем роботи загальною вартістю 4 353 462,55 грн.

Позивач оплатив відповідачу 4 353 462,55 грн., що підтверджується платіжними дорученнями: № 3189 від 23.12.2019 - на суму 4 081 087,31 грн. та № 3306 від 26.12. 2019 - на суму 272 375,24 грн. (а. с. 112, 113).

03.06.2020 року позивач надіслав на адресу відповідача вимогу за вих. № 03/2-142/19684 про сплату штрафних санкцій за порушення зобов`язань за договром про виконання робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019. У даній вимозі позивач просив сплатити пеню у розмірі 0,1 % від загальної вартості робіт за період з 03.12.2019 до 11.12.2019 включно (9 днів) в сумі 64 466,62 грн. та за період з 12.12.2019 до 16.12.2019 включно (5 днів) в розмірі 26 786,83 грн. (а.с. 114-117). Дана вимога залишена відповідачем без задоволення.

Предметом даного спору є вимога позивача про стягнення з відповідача пені в сумі 91 253,45 грн.

Норми права та мотиви, якими керується суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та висновки суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з частиною 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

В силу приписів частини 1 статті 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться (ст. 193 ГК України).

Як встановлено судом, між Національним антикорупційним бюро України (Замовник) та Колективним підприємством «Центр комплекс» Львівської обласної асоціації інвалідів Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» (назву змінено Підприємство об`єднання громадян «Центр комплекс») (Виконавець) укладено договір про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019. Відповідно до умов даного договору в порядку та на умовах, визначених цим договором, Виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами та засобами на власний ризик виконати за завданням Замовника роботи по об`єкту "Капітальний ремонт адміністративної будівлі Національного антикорупційного бюро України за адресою: місто Львів, вулиця Грекова О. генерала, № 3" та здати йому в установлений цим договором строк закінчені роботи, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботи у строки та на умовах, що встановлені договором. Роботи виконуються відповідно до проектної документації

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 є договором підряду.

Відповідно до частини 1 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).

За приписами статті 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Положеннями статей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання припиняється виконанням проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України).

Предметом даного господарського спору є стягнення з відповідача пені в розмірі 91 253,45 грн., нарахованої за порушення строків виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт адміністративної будівлі Національного антикорупційного бюро України за адресою: місто Львів, вулиця Грекова О. генерала, № 3".

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України).

В силу статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Пунктом 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Статтею 549 Цивільного кодексу України унормовано, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 231 ГК України у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Як вбачається з матеріалів даної господарської справи, фактична вартість прийнятих позивачем у жовтні 2019 року робіт склала 1 094 042,22 грн., що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2019 року №№: 1, 2, 3, які підписані відповідачем 11.10.2019, а позивачем 15.10.2019. Оскільки, початок строку прострочення позивач у заявлених позовних вимогах визначив 03.12.2019, отже колегія суддів вважає підставним висновок суду першої інстанції, що позовні вимоги не стосуються робіт, зданих у жовтні 2019 року.

Водночас, як зазначалось вище, додатковим договором № 2/390 від 08.11.2019 року сторони змінили п. 5.1 договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 погодивши, що решта робіт відповідно до дефектного акта (додаток № 1) повинні бути закінчені протягом 200 календарних днів з дати початку виконання робіт. Часткова вартість таких робіт 5 367 050,00 грн. (65% всього обсягу робіт). Решта 5% вартості робіт у розмірі 412 850,00 грн. буде оплачена протягом 14 календарних днів після підписання акта готовності об`єкта. Роботи, вартістю 5 779 900,00 грн. (5 367 050,00 + 412 850,00) повинні були бути виконані до 02.12.2019 включно.

Згідно актів приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року №№: 1-6 та актів вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, які підписані відповідачем 13.12.2019, а позивачем 16.12.2019, позивач прийняв виконані відповідачем роботи загальною вартістю 4 353 462,55 грн. (16.12.2019).

Додатковим договором № 4/538 від 23.12.2019 сторони внесли зміни до пункту 2.1 договору від 15.05.2019 та виклали додатки № 1-19 в новій редакції, зокрема, встановлено, що ціна договору від 15.05.2019 (загальна вартість робіт) становить 5 447 504,77 грн. (4 353 462,55 +1 094 042,22).

Позивач оплатив відповідачу 4 353 462,55 грн., про що свідчать платіжні доручення: № 3189 від 23.12.2019 - на суму 4 081 087,31 грн. та № 3306 від 26.12. 2019 - на суму 272 375,24 грн.

Таким чином, відповідач допустив прострочення виконання робіт вартістю 4 353 462,55 грн. на 13 днів (з 03.12.2019 по 15.12.2019).

Відповідно до п. 8.5 договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 за порушення строків виконання робіт Виконавець зобов`язаний сплатити за вимогою Замовника пеню у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, включаючи день виконання простроченого зобов`язання, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості. Це положення загалом відповідає змісту частини 2 статті 231 Господарського кодексу України (за винятком положення про нарахування пені в день виконання прострочених робіт).

У заявлених вимогах позивач просив стягнути з відповідача пеню у розмірі 0,1 % від загальної вартості робіт за період з 03.12.2019 до 11.12.2019 включно (9 днів) в сумі 64 466,62 грн. та за період з 12.12.2019 до 16.12.2019 включно (5 днів) в розмірі 26 786,83 грн.

Місцевий господарський суд перевіривши підстави, строки та правильність нарахування пені, встановив, що вартість прострочених робіт становить 4 353 462,55 грн., оскільки, позивач після прийняття прострочених робіт, за які нараховує пеню, сплатив відповідачу саме 4 353 462,55 грн., що підтверджено матеріалами даної справи, а саме платіжними дорученнями № 3189 від 23.12.2019 на суму 4 081 087,31 грн. та № 3306 від 26.12.2019 на суму 272 375,24 грн.

Згідно проведеного судом першої інстанції розрахунку суми пені до стягнення з відповідача підлягає 56 595,01 грн. пені. (сума боргу 4 353 462,55грн., період прострочення 03.12.2019-15.12.2019 (13 днів), розмір пені за кожен день прострочення 01%)

Суд апеляційної інстанції перевіривши правильність здійсненого судом першої інстанції розрахунку розміру пені вважає його арифметично вірним.

Водночас, суд апеляційної інстанції звертає увагу на положення п. 8.5 договору, яким сторони передбачили, що пеня нараховується не лише за період прострочення виконання Виконавцем зобов`язання, а й за день виконання такого зобов`язання. На переконання суду, таке положення не відповідає вимогам Закону та суті такого способу забезпечення виконання зобов`язання як пеня (неустойка).

Так, відповідно до частини 3 статті 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Такий же спосіб обрахунку пені визначено і самим договором від 15.05.2019. Іншими словами, пеня нараховується за кожний повний день прострочення виконання зобов`язання.

З урахуванням наведеного, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність нарахування пені за день, в якому прострочене зобов`язання Виконавця було прийняте Замовником, в цій справі 16.12.2019.

Підрядник, беручи на себе зобов`язання, повинен враховувати різні аспекти та можливі труднощі виконання робіт. Погодившись з умовами договору від 15.05.2019, підрядник повинен був ураховувати положення пункту 3.6 договору від 15.05.2019, яке надає замовнику певний строк для підписання актів виконаних робіт. До того ж, як підтверджено матеріалами справи, позивач підписував (приймав виконані роботи) подані акти виконаних робіт через три календарні дні після їх підписання самим відповідачем.

Колегія суддів критично оцінює доводи скаржника (відповідача), що прострочення виконання робіт настали не з вини відповідача, а внаслідок дій посадових осіб позивача, які перешкоджали вчасному виконанню робіт, а також внаслідок об`єктивних обставин та необхідністю виконання додаткових робіт, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 847 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний своєчасно попередити замовника про наявність обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності результату роботи.

Якщо замовник, незважаючи на своєчасне попередження з боку підрядника, у відповідний строк не замінить недоброякісний або непридатний матеріал, не змінить вказівок про спосіб виконання роботи або не усуне інших обставин, що загрожують якості або придатності результату роботи, підрядник має право відмовитися від договору підряду та право на відшкодування збитків (ч. 1 ст. 848 ЦК України).

З огляду на наведені норми права, у випадку виявлення відповідачем обставин, які загрожували якості або придатності результату роботи (відсутність гідроізоляції, надмірна волога фундаменту тощо), відповідач був зобов`язаний попередити про це позивача. В разі неусунення позивачем відповідних недоліків чи відмови позивача змінювати вказівки про спосіб виконання робіт, відповідач мав право відмовитися від договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 та вимагати відшкодування збитків.

Крім того, колегія суддів вважає безпідставними доводи скаржника, що на строки виконання робіт з ремонту даху істотно вплинули погодні умови (атмосферні опади), оскільки невчасне виконання робіт з ремонту даху потягнуло за собою затримку виконання ряду внутрішніх робіт. Відповідач на підтвердження наведених обставин не надав суду будь-яких належних та допустимих доказів.

З аналізу вищенаведених норм права, положень укладеного між сторонами договору про закупівлю робіт за державні кошти № 178 від 15.05.2019 року та враховуючи фактичні обставини даної справи, суд апеляційної інстанції вважає законним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про часткове задоволення заявлених позивачем вимог та стягнення з відповідача пені в розмірі 56 595,01 грн.

Підсумовуючи все вищевказане, колегія суддів зазначає, що доводи скаржників не знайшли свого підтвердження в ході розгляду апеляційних скарг. Ці доводи не спростовують фактів, покладених в основу рішення Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року у справі №914/2780/20.

За приписами статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, у господарському процесі обов`язок сторін довести ті обставини, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог чи заперечень, коригується (співвідноситься) з правом суду прийняти чи не прийняти докази в контексті їхнього значення для справи, що і є предметом оцінки господарського суду.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Згідно з ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції вірно встановив обставини, що мають значення для справи, надав належну оцінку дослідженим доказам, прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права, тому його необхідно залишити без змін, апеляційні скарги без задоволення.

Судові витрати

З огляду на те, що суд залишає апеляційні скарги без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржників відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 86, 269, 270, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційні скарги Підприємства об`єднання громадян «Центр Комплекс» б/н від 15 січня 2021 року та Національного антикорупційного бюро України, вих.№01-230/708 від 13 січня 2021 року залишити без задоволення, рішення Господарського суду Львівської області від 23.12.2020 року у справі № 914/2780/20 без змін.

Судові витрати за розгляд апеляційних скарг покласти на скаржників.

Справу повернути в Господарський суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Строки та порядок оскарження постанов (ухвал) апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.

Веб-адреса судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http//reyestr.court.gov.ua.

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.

Суддя Гриців В.М.

Суддя Зварич О.В.