УХВАЛА

14 червня 2021 року

м. Київ

Справа № 904/6015/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Студенець В.І. - головуючий, судді: Баранець О.М., Мамалуй О.О.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг"

на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду

(головуючий суддя - Чус О.В., судді: Кузнецова І.Л., Кощеєв І.М.)

від 14.12.2020

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг"

про приєднання до апеляційної скарги Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк"

у справі №904/6015/20

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" та Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Кредо"

до Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк"; Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг"

про визнання незаконним протоколу №14 від 16.10.2020 та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" про приєднання до апеляційної скарги Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 09.11.2020 у справі №904/6015/20 повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20, Товариство з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 12.01.2021 повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" касаційну скаргу на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20.

Не погоджуючись з ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20, Товариство з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" повторно подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 03.02.2021 повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" касаційну скаргу на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20.

Не погоджуючись з ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20, Товариство з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" втретє подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 15.03.2021 визнано подання касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 зловживанням процесуальними правами. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 повернуто скаржнику.

Не погоджуючись з ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20, Товариство з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" вчетверте подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Крім того, від Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк" надійшло заперечення щодо відкриття касаційного провадження з клопотанням про застосування заходів процесуального примусу.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг", колегією суддів встановлено, що вона підлягає поверненню з огляду на наступне.

Пунктом 3 частини першої статті 287 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Разом з тим, у пункті 3 частини першої статті 287 ГПК України не зазначено щодо можливості самостійного касаційного оскарження ухвали суду апеляційної інстанції про повернення заяви про приєднання до апеляційної скарги.

Згідно з частиною другою статті 304 ГПК України скарги на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції чи постанови суду апеляційної інстанції, включаються до касаційної скарги на відповідне рішення чи постанову. У разі подання касаційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення чи постанови суду, суд повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Отже, касаційну скаргу Товариством з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від постанови суду.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Пунктом 11 частини 3 статті 2 ГПК України однією із основних засад (принципів) господарського судочинства визначено неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що роллю національних судів є організація судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010), а запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Вичерпний перелік ухвал, які можуть бути оскаржені до касаційного суду, жодним чином не є обмеженням доступу особи до процесу правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем "розумних обмежень" у праві на звернення до касаційного суду викликане виключно особливим статусом Верховного Суду, розгляд скарг, яким покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".

Водночас, Товариство з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" вже вчетверте звертається до Верховного суду з касаційною скаргою на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 про повернення заяви про приєднання до апеляційної скарги, яка не підлягає касаційному оскарженню, отже товариство зловживає процесуальними правами з метою затягування судового процесу шляхом подання до Верховного Суду касаційних скарг на судове рішення, яке у відповідності до пункту 3 частини першої статті 287 ГПК України, не підлягають касаційному оскарженню.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом- це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (аналогічна позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини другої статті 43 ГПК України).

Відтак, подання вчетверте до Верховного Суду касаційної скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню є нічим іншим як спробою затягнути розгляд судової справи, внаслідок чого будуть порушені завдання та основні засади господарського судочинства.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Відповідно до частини 5 статті 135 Господарського процесуального кодексу України, ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг", за зловживання процесуальними правами, заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2270, 00 грн.

Керуючись статтями 43, 131, 132, 135, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати подання касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 зловживанням процесуальними правами.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі №904/6015/20 повернути скаржнику.

3. Надіслати учасникам справи копії даної ухвали.

4. Надіслати скаржнику копію даної ухвали. Касаційну скаргу залишити у Верховному Суді.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг" (місцезнаходження: 49094, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, будинок 32; ідентифікаційний код 38529727) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ідентифікаційний код 26255795) штраф у розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят).

3. Оригінал ухвали направити Державній судовій адміністрації України.

Ухвала є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий В. Студенець

Судді О. Баранець

О. Мамалуй