ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

15 червня 2021 року м.Харків Справа № 913/366/21
Провадження №34/913/366/21
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі
за позовом Заступника керівника Луганської обласної прокуратури, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Північно-Східного офісу Держаудитслужби, м. Харків,
до відповідача-1 Комунального некомерційного підприємства «Марківська багатопрофільна лікарня Марківської районної ради», смт. Марківка Луганської області,
відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю «СБК Будлайн», м. Сєвєродонецьк Луганської області,
про визнання недійсними рішення тендерного комітету та договору
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.11.2020 КНП «Марківська БПЛ МРР» опубліковано оголошення про проведення закупівлі робіт з капітального ремонту внутрішніх приміщень будівлі пологового відділення КНП «Марківська БПЛ МРР», очікуваною вартістю 3 760 620,00 гривень (ідентифікаційний номер UA-2020-11- 26-004292- b).
29.12.2020 за результатами проведення процедури відкритих торгів тендерним комітетом Замовника прийнято рішення про визнання переможцем відкритих торгів ТОВ «СБК Будлайн». Тендерну документацію затверджено рішенням тендерного комітету Замовника, оформленого протоколом №1 від 24.11.2020.
В подальшому між відповідачем-1 та відповідачем-2 було укладено Договір №1/1 від 13.01.2021 на суму 3 306 988,00 гривень. Водночас прокурором, встановлено, що тендерним комітетом Замовника під час оцінки тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі залишено поза увагою невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «СБК Будлайн» умовам тендерної документації.
Як зазначає прокурор, надані відповідачем-2 документи не відповідають вимогам тендерної документації. Зокрема, довідка про наявність обладнання та матеріально-технічної бази №27/12-20 від 11.12.2020 містить інформацію про наявність у ТОВ «СБК Будлайн» певної техніки без зазначення її типу/марки.
Також згідно підсумкової відомості ресурсів до локального кошторису №2-1-1 «Капітальний ремонт внутрішніх приміщень будівлі пологового відділення КНП «Марківська БПЛ МРР» відповідач-2 включив до загальної ціни тендерної пропозиції витрати, пов`язані з використанням вищевказаного обладнання та техніки. Однак, вищевказане обладнання та техніка відсутні у Договорі оренди обладнання №30/1-2020 від 22.09.2020 та Договорі №01/08-2020 від 05.08.2020 про надання послуг спецтехнікою та транспортними засобами, які надавалися ТОВ «СБК Будлайн» у складі тендерної пропозиції.
Прокурор звертає увагу, що у підсумковій відомості ресурсів до локального кошторису №2-1-2 пожежну сигналізацію, наданої відповідачем-2 у складі тендерної пропозиції, з метою підтвердження її відповідності технічним вимогам, останній зазначив, що буде використовувати монтажну машину для виконання робіт при прокладанні та монтажі кабелю на базі автомобіля, а у підсумковій відомості ресурсів до локального кошторису №2-1-1 «Капітальний ремонт внутрішніх приміщень будівлі пологового відділення КНП «Марківська БПЛ МРР» вказав, що буде використовувати розчинозмішувачі пересувні (місткість 65 л) та установку для зварювання ручного дугового [постійного] струму.
Разом з тим, у довідці про наявність необхідного обладнання та матеріально-технічної бази №27/12-20 від 11.12.2020 та наданих ТОВ «СБК Будлайн» документах у складі тендерної пропозиції, відсутні дані, що підтверджують право власності та/або користування: - монтажної машини для виконання робіт при прокладання та монтажі кабеля на базі автомобіля; - розчинозмішувача пересувного (місткість 65 л); - установки для зварювання ручного дугового [постійного] струму.
Тому, на думку прокурора, тендерна пропозиція ТОВ «СБК Будлайн» не відповідає кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.
Крім того, у складі тендерної пропозиції відповідачем-2 надав довідку №39/12-20 від 11.12.2020, згідно якої повідомив про те, що має чинну ліцензію на впровадження будівельної діяльності за відповідним веб-посиланням. При цьому прокурор наголошує, що згідно даних порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва неможливо встановити факт наявності у ТОВ «СБК Будлайн» ліцензії на провадження господарської діяльності з будівництва, а за вказаним посиланням наявна інформація тільки про дату подання заяви про отримання електронної ліцензії. Отже, прокурор вважає, що надана відповідачем-2 довідка не підтверджує наявність ліцензії/дозволу на провадження господарської діяльності у сфері будівництва, тому його тендерна пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації.
До того ж, на підтвердження відповідності тендерної пропозиції зазначеним вимогам ТОВ «СБК Будлайн» надало у складі тендерної пропозиції довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід №34/12-20 від 11.12.2020 та договір про надання послуг спецтехнікою та транспортними засобами №01/08-2020 від 05.08.2020, укладений між ТОВ «СБК Будлайн», як замовником, та ТОВ «Донбасполімер», як виконавцем. Прокурор вказує, що договірною ціною визначено вартість експуатації будівельних машин і механізмів на загальну суму 9,127 тис. гривень, а до складу договірної ціни також включено витрати на мастильні матеріали, гідравлічну рідину та енергоносії. Отже, визначені технічним завданням роботи, які пов`язані із використанням орендованої будівельної техніки, мали виконуватися працівниками ТОВ «Донбасполімер», які мають право на керування такою технікою.
Однак, прокурор зауважує, що відповідач-2 не зазначив у відповідній довідці інформацію про наявність працівників відповідної кваліфікації, які будуть залучені до виконання зобов`язань за предметом даних торгів, в зв`язку з чим тендерна пропозиція ТОВ «СБК Будлайн» не відповідає кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.
Також прокурор зазначає, що ТОВ «Донбасполімер» у розумінні тендерної документації та ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» підпадає під поняття субпідрядника/співвиконавця. Проте, відповідач-2 не надав інформації щодо залучення ТОВ «Донбасполімер» як субпідрядника/співвиконавця до виконання робіт/надання послуг та інших документів, що стосуються субпідрядника/співвиконавця. Тому тендерна пропозиція ТОВ «СБК Будлайн» не відповідає вимогам до предмета закупівлі та кваліфікаційним критеріям, встановленими Законом України «Про публічні закупівлі».
При цьому прокурором встановлено, що в Єдиному реєстрі для ведення автоматизованого обліку тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки, інших механізмів інформація щодо зареєстрованої за ТОВ «Донбасполімер» будівельної техніки відсутня, а згідно даних Єдиного державного реєстру транспортних засобів станом на 23.12.2020 за цим же товариством транспортні засоби не зареєстровані. Вказане, на думку прокурора, свідчить про те, що фактично у ТОВ «Донбасполімер» відсутня можливість надавати «СБК Будлайн» транспортні засоби та будівельні машини, зазначені у вищезазначених договорах.
В свою чергу, відповідач-1 своїм правом на звернення за підтвердженням інформації, наданої учасником у складі тендерної пропозиції не скористався, що у подальшому призвело до визначення переможцем торгів учасника, який зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, яка є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі та не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим умовами тендерної документації.
Прокурор посилається на те, що за наявності вказаних обставин КНП «Марківська БПЛ МРР» мало відхилити тендерну пропозицію ТОВ «СБК Будлайн» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі», та перейти до розгляду наступної тендерної пропозиції у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої. Однак, цього зроблено не було, що призвело до визнання ТОВ «СБК Будлайн» переможцем торгів та укладення Замовником договору з учасником процедури закупівлі.
Таким чином, прокурор вважає, що рішення тендерного комітету Замовника, оформлене протоколом №4 від 29.12.2020, про визнання ТОВ «СБК Будлайн» переможцем торгів не відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає визнанню недійсним, як і Договір №1/1 від 13.01.2021 на суму 3 306 988 грн. 00 коп., укладений між відповідачами.
Вказане стало підставою для звернення Заступника керівника Луганської обласної прокуратури в інтересах держави до суду з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2021 справу № 913/366/21 передано на розгляд судді Іванову А.В.
За приписами ч.ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
В обґрунтування необхідності звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає, що порушення процедури публічних закупівель та укладення за її наслідками оспорюваного правочину унеможливлює раціональне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотну шкоду інтересам держави.
Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з п. 4 цього Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за отриманням законодавства про державні закупівлі.
Для виконання покладених завдань органи Держаудитслужби наділені повноваженнями щодо проведення моніторингу публічних закупівель та звернення до суду із позовами на захист інтересів держави.
В ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель. Так, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
25.03.2021 в електронній системі закупівель Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2020-11-26-004292-b, згідно якого Держаудитслужбою зобов`язано КНП «Марківська БПЛ МРР» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до чинного законодавства, та протягом 5 (п`яти) робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
05.04.2021 в електронній системі публічних закупівель КНП «Марківська БПЛ МРР» опубліковано заперечення щодо виявлених Північно-східним офісом Держаудитслужби в Луганській порушень.
Як зазначає прокурор, вказані заперечення Замовника не спростовують встановлені прокуратурою та Північно-східним офісом Держаудитслужби порушення Закону України «Про публічні закупівлі». При цьому, на теперішній час в електронній системі публічних закупівель відсутні відомості щодо розірвання спірного договору.
У зв`язку із неусуненням КНП «Марківська БПЛ МРР» виявлених порушень обласною прокуратурою на адресу Північно-східного офісу Держаудитслужби та на адресу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області направлено інформаційний запит №15/2-148вих-21 від 07.05.2021, в якому вказав про відсутність на веб-порталі інформації замовника про усунення порушень законодавства про публічні закупівлі, наявність повноважень щодо захисту інтересів держави у відповідній сфері, звернуто увагу контролюючого органу на наявність підстав для визнання правочину недійсним та запропоновано надати інформацію про вжиті заходи щодо визнання недійсним в судовому порядку договору №1/1 від 13.01.2021 та наявність інформації щодо оскарження висновку Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу закупівлі UА-2020-11-26-004292-b.
У відповідь Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області в листі №201231-17/1494-2021 від 11.05.2021 зазначило, що ним було здійснено контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому законом. Також вказало, що органу державного фінансового контролю надано право на звернення до суду, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів, які направляються підконтрольним установам. Крім того, зауважило, що станом 11.05.2021 рішення про призначення перевірки процедури закупівлі UА-2020-11-26-004292-b не приймалося. Інформація щодо оскарження КНП «Марківська БПЛ МРР» висновку від 01.04.2020 про результати проведення моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель відсутня.
Відтак, прокурор стверджує, що Північно-східний офіс Держаудитслужби, будучи органом владних повноважень, на який покладено обов`язки щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не зважаючи на наявність у нього повноважень щодо звернення до суду з відповідним позовом, протягом розумного строку всупереч інтересам держави за їх захистом до суду не звертається.
При цьому, прокурор в інформаційному запиті №15/2-148вих-21 від 07.05.2021 повідомляв Північно-східний офіс Держаудитслужби та Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про намір звернутися до господарського суду в інтересах держави в особі вказаного органу із зазначеним позовом в разі невжиття заходів щодо визнання недійсним відповідного договору та рішення тендерного комітету.
Підстави для здійснення прокурором представництва держави в суді визначені у ч. 3 та 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».
Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Приписами ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» врегульовано, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Аналіз положень ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.
«Неналежність захисту» може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.08.2020 у справі №914/1844/18.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Північно-східним офісом Держаудитслужби не здійснювався захист інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки протягом тривалого часу компетентний орган знав про порушення Закону України «Про публічні закупівлі» під час проведення процедури закупівель, однак не здійснив належних заходів щодо захисту інтересів держави шляхом ініціювання визнання недійсним рішення тендерного комітету та відповідного договору.
Разом з тим, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Викладене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.
Враховуючи викладене, суд вважає, що в даному випадку наявна бездіяльність Північно-східного офісу Держаудитслужби, оскільки він достеменно знав про порушення інтересів держави, але не відреагував на таке порушення та не звернувся до суду з відповідним позовом у розумний строк.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва Заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Північно-Східного офісу Держаудитслужби, за позовною заявою №15/2-189вих-21 від 07.06.2021.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.
Подані матеріали є достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 12 ГПК України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 12 ГПК України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Положеннями ч. 3 ст. 247 ГПК України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги характер спірних правовідносин, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі суд вважає за необхідне розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження.
Положеннями абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Таким чином, Північно-Східний офіс Держаудитслужби набуває статусу позивача у даній справі.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.
Частиною 8 ст. 165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті (ч. 4 ст. 166 ГПК України).
Згідно ч. 4 ст. 167 ГПК України заперечення подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання заперечення, який дозволить іншим учасниками справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 12, 50, 53, 165, 168, 172, 176, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Підтвердити підстави представництва Заступником керівника Луганської обласної прокуратури інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Північно-Східного офісу Держаудитслужби, за позовною заявою №15/2-189вих-21 від 07.06.2021.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
3. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.
4. Підготовче засідання призначити на 14.07.2021 о 15 год. 00 хв.
5. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Луганської області за адресою: м. Харків, проспект Науки, буд. 5, зал судових засідань №204.
6. Встановити відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали. Відзив подати з доказами його направлення з усіма додатками іншим учасникам справи.
7. Встановити прокурору та позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву. Відповідь на відзив подати з доказами направлення з усіма додатками іншій стороні.
8. Встановити відповідачам строк для подання заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Заперечення подати з доказами направлення з усіма додатками іншій стороні.
9. Прокурору надати належним чином засвідчену копію заперечень КНП «Марківська БПЛ МРР» від 05.04.2021, опублікованих в електронній системі публічних закупівель, щодо порушень виявлених Північно-східним офісом Держаудитслужби в Луганській.
10. Явку представників сторін визнати необов`язковою.
Cуд звертає увагу учасників справи про наявність технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст. 197 ГПК України та Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 №196.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 15.06.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Іванов