Господарський суд Рівненської області
_______________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" червня 2021 р. Справа №918/264/21

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Пашкевич І.О., за участі секретаря судового засідання Ткачук І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури (33001, м.Рівне, вул.Гарна, 29, )

в інтересах держави в особі Рівненської міської ради (33028, м.Рівне, вул. Соборна, 12а, )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГІРІЯ" (33023, м.Рівне, вул.Соборна, 285-А, )

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Державного реєстратора Дубенської районної державної адміністрації Ружнілова Олексія Володимировича (35600, Рівненська обл., м.Дубно, вул. Д.Галицького, 17, )

про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень

у судовому засіданні приймали участь:

- від Рівненської окружної прокуратури: Ренковський С.О.;

- від позивача: Мовчун А.І.;

- від відповідача: Тарновецький Я.М.

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом в інтересах держави в особі Рівненської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГІРІЯ" про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №55383870 від 27.11.2020.

Ухвалою від 15.04.2021, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 13.05.2021. Залучено до участі у справі Державного реєстратора Дубенської районної державної адміністрації Ружнілова Олексія Володимировича (35600, Рівненська обл., м.Дубно, вул. Д.Галицького, 17, ) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Ухвалою від 13.05.2021 розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкладено на 25.05.2021.

У судовому засіданні 25.05.2021 суд оголосив перерву до 08.06.2021 на 11:30 год., про що відповідною ухвалою повідомлено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Державного реєстратора Дубенської районної державної адміністрації Ружнілова Олексія Володимировича.

08 червня 2021 року на адресу суду від Рівненської окружної прокуратури надійшла заява про зміну предмета позову №50-2391/вих-21.

У судовому засіданні 08.06.2021 суд, розглянувши клопотання б/н від 29.04.2021 Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГІРІЯ" про залишення позову без розгляду, заслухавши думку учасників справи, зазначає наступне.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру". Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої).

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами 3 та 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави.

При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу, про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті. Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

При цьому саме лише посилання у позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абз.2 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва (наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджувань порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим".

Враховуючи наведені правові висновки Великої Палати Верховного Суду, суд враховує наявні докази в матеріалах справи, з яких вбачається, що зверненню прокурора з даним позовом передувало відповідне листування, а саме: з Рівненським міським головою - ОСОБА_1 , з яких вбачається, що останньою була проведена робота, щодо вставнолення належного захисту "інтересу держави".

В матеріалах справи також міститься лист-відповідь Рівненського міського голови - Третяка О.В., про те, що Рівненська міська рада до суду не зверталася та не заперечує щодо представництва окружною прокуратурою інтересів Рівненської міської ради з питання скасування рішення державного реєстратора, яке є предметом розгляду у даній справі.

Разом з тим, у судовому засіданні, представник Рівненської міської ради зазначив, що Рівненська міська рада не планувала самостійно звертатися до суду для захисту своїх прав.

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду.

Водночас, враховуючи подану перед початком судового засідання, 08.06.2021 Рівненською окружною прокуратурою заяву про зміну предмета позову №50-2391/вих-21, суд дійшов висновку про відкладення розгляду даної справи на іншу дату, з метою перевірки вказаного клопотання на відповідність нормам процесуального законну.

Відповідно до вимог ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За таких обставин, суд вважає, що питання визначенні ст. 182 ГПК України не можуть бути розглянуті у даному судовому засіданні, а від так необхідно відкласти розгляд справи та надати можливість сторонам скористатися своїми процесуальними правами.

Водночас, суд встановив, що строк проведення підготовчого провадження спливає 14.06.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про продовження строку підготовчого провадження з власної ініціативи на 30 днів.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "СІГІРІЯ" про залишення позову без розгляду - відмовити.

2. Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

3. Розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкласти на "06" липня 2021 р. на 13:20 год., що відбудеться в приміщенні Господарського суду Рівненської області за адресою: м. Рівне, вул. Набережна, 26-А, в залі судових засідань №10.

4. При направленні у судове засідання уповноважених представників, останнім мати при собі відповідно до ст.ст. 56, 60 Господарського процесуального кодексу України документи, що підтверджують їх повноваження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Суддя І.О. Пашкевич