ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

11 червня 2021 року м.Херсон Справа № 923/796/21

Господарський суд Херсонської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., розглянувши справу за позовом: Приватного підприємства "СТАНІСЛАВ"

до: Державного підприємства "Геройське дослідно-промислове підприємство"

про звернення стягнення на предмет застави

встановив

11.06.2021р. до Господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява приватного підприємства "Станіслав" до відповідача Державного підприємства "Геройське дослідно-промислове підприємство" про звернення стягнення на предмет застави за Договором застави товару в обороті.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху із таких підстав.

1. Закон «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з абз.1 пп.1 п.1 ч.2 ст.4 закону «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5% ціни позову, але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 закону «Про судовий збір». Наведене узгоджується із правовим висновком, зробленим Великою палатою ВС в постанові від 26.02.2019 в справі № 907/9/17.

Таким чином, розмір судового збору за подання позивачем позову в частині вимог про звернення стягнення на предмет застави необхідно обчислювати відповідно до вимог ст.4 закону «Про судовий збір», виходячи із вартості заставного майна, а не із розміру заборгованості за договором позики № 01/09/15 від 18.09.2015р.

Відтак, позивачу належить надати до суду допустимий доказ визначення вартості предмету застави та докази сплати судового збору саме виходячи з вартості предмету застави.

2. До позовної заяви не додано договору позики № 01/09/15 від 18.09.2015р. поворотної фінансової допомоги, на який позивач посилається як на підставу виникнення відносин з відповідачем.

3. Як вбачається з матеріалів позовної заяви, відповідач є державним підприємством.

Суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 2011 р. № 809 " Про затвердження Порядку погодження залучення державними підприємствами, у тому числі господарськими товариствами (крім банків), у статутному капіталі яких 50 та більше відсотків акцій (часток) належать державі, кредитів (позик), надання гарантій або поруки за такими зобов`язаннями (Назва Постанови із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 451 ( 451-2019-п ) від 15.05.2019 ) ( Із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ 3 551 ( 551-2016-п ) від 23.08.2016, № 393 ( 393-2018-п ) від 23.05.2018, № 451 ( 451-2019-п ) від 15.05.2019 ) затверджено Порядок погодження залучення державними підприємствами, у тому числі господарськими товариствами (крім банків), у статутному капіталі яких 50 та більше відсотків акцій (часток) належать державі, кредитів (позик), надання гарантій або поруки за такими зобов`язаннями, що додається. ( Пункт 1 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 451 ( 451-2019-п ) від 15.05.2019 )

Цей Порядок визначає процедуру погодження залучення державними підприємствами, у тому числі господарськими товариствами (крім банків), у статутному капіталі яких 50 та більше відсотків акцій (часток) належать державі (далі - підприємства), кредитів (позик) шляхом укладення кредитного договору, договору позики або випуску облігацій підприємства (далі - залучення кредиту (позики), у результаті якого виникають зобов`язання щодо повернення коштів, та надання гарантій або поруки за такими зобов`язаннями.

Відповідно до п. 2 зазначеного Положення , залучення підприємством кредиту (позики), надання гарантій або поруки за таким зобов`язанням погоджується:

Мінфіном - щодо внутрішніх довгострокових (більше одного року) та зовнішніх кредитів (позик);

органом виконавчої влади, який здійснює функції з управління державною власністю, або Мінекономрозвитку, якщо функції управління державною власністю здійснює Кабінет Міністрів України (далі - уповноважений орган), - щодо внутрішніх короткострокових (до одного року) кредитів (позик).

Відтак, позивачу належить надати до суду також докази погодження надання позики за договором позики № 01/09/15 від 18.09.2015р. поворотної фінансової допомоги державному підприємству з Міністерством фінансів України.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що згідно з ч.4 ст.174 ГПК України, у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 14.06.2021р. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Пінтеліна