ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2021м. ДніпроСправа № 904/2615/21

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугіля" м. Павлоград

до Державного підприємства "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" м. Павлоград

про стягнення суми попередньої плати в розмірі 176389грн.11коп., штрафу в розмірі 47914грн.67коп., неустойки в розмірі 376130грн.21коп.

Без представників сторін.

ВСТАНОВИВ: Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугіля" звернулось до Державного підприємства "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" з позовом про стягнення суми попередньої плати в розмірі 176389грн.11коп., штрафу в розмірі 47914грн.67коп., неустойки в розмірі 321028грн.33коп. Загальний розмір позовних становить 545332грн.11коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань з виконання робіт за договором підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Позивач зазначає, що відповідно до пунктів 1.1, 2.1.2 договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020 протягом 30календарних днів відповідач мав виконати роботи з наладки, ремонту радіоізотопних приладів; тимчасового зберігання джерел іонізуючого опромінення, устаткування, його вузлів та комплектуючих на території шахта "Степова" та шахта "Ювілейна" ВСП Шахтоуправління "Першотравенське" ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугіля".

На підставі пункту 3.5 договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020 платіжними дорученнями №1649359 від 24.07.2020 на суму 116495грн.96коп. та №1658764 від 31.07.2020 на суму 59893грн.15коп. позивач перерахував відповідачу суму в розмірі 176389грн.11коп., яка становить 50% від вартості робіт.

Позивач стверджує, що в порушення вимог пункту 2.1.2 договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020 станом на 11.03.2021 відповідач не виконав та передав роботи.

Посилаючись на пункт 6.4 договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020, за порушення відповідачем строків виконання робіт позивач нарахував та заявив до стягнення суму штрафу в розмірі 10% від вартості робіт, а саме: 479146грн.76коп. х 10% = 47914грн.67коп.

Також позивач просить стягнути з відповідача суму неустойки в розмірі 0,5% від вартості робіт за кожен день прострочення на підставі пункту 6.4 договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.03.2021 позов був залишений без руху та наданий час для усунення виявлених недоліків (надання розрахунку неустойки в розмірі 321028грн.33коп.)

На адресу суду 29.03.2021 разом супровідним листом надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача суму попередньої плати в розмірі 176389грн.11коп., штраф в розмірі 47914грн.67коп., неустойку в розмірі 376130грн.21коп. В тексті позовної заяви наведений розрахунок неустойки в розмірі 376130грн.21коп.

Загальний розмір позовних вимог становить 600433грн.99коп.

З огляду на зміст уточненої позовної заяви та приписи Господарського процесуального кодексу України, вказана заява є заявою про збільшення розміру позовних вимог.

Також позивач просить розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2021 суд прийняв заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог.

Вказаною ухвалою прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі. Задоволено клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2021 запропоновано відповідачу у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати суду відзив на позов відповідно до вимог статті 165 Господарського процесуального кодексу України, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду.

Попереджено відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Поштова кореспонденція з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2021 у справі №904/2615/21, направлена судом на адресу відповідача, повернулась до суду з відміткою підприємства зв`язку "за закінченням терміну зберігання".

Позивачем в якості доказів направлення на адресу відповідача позовної заяви з доданими до неї матеріалами долучені фіскальний чек підприємства зв`язку від 11.03.2021, поштова накладна №950 та опис вкладення у цінний лист з відміткою пошти від 11.03.2021.

Згідно з інформацією із сервісу відстеження поштових пересилань з офіційного Інтернет сайту Укрпошти, поштове відправлення №950 вручено відповідачу 26.03.2021.

З наведеного вбачається, що Державне підприємство "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" було обізнано про наявний спір з Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Павлоградвугіля" щодо стягнення заборгованості за договором підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Положеннями частини 4 статті 120 Господарського процесуального кодексу України визначено, що ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

До повноважень господарських судів не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи.

Статтею 93 Цивільного кодексу України встановлено, що місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Згідно із частиною 4 статті 89 Цивільного кодексу України до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Частиною 1 статті 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходженням відповідача є: 51412, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Тернівська, буд. 21.

Положеннями частини 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Суд звертає увагу на те, що учасники судового провадження, безвідносно до отримання/неотримання поштової кореспонденції, в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, про що неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини, зокрема, у рішенні від 03.04.2008 по справі "Пономарьов проти України", рішенні від 26.04.2007 по справі "Олександр Шевченко проти України", рішенні від 14.10.2003 по справі "Трух проти України".

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 910/5187/19, від 24.03.2020 у справі 904/1975/19.

В даному випадку господарським судом здійснені всі можливі заходи задля повідомлення відповідача про розгляд даної справи судом, що підтверджується направленням ухвали суду на юридичну адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

За наведених обставин, суд розглядає справу за наявними матеріалами.

Дослідивши наявні докази у справі, ознайомившись з правовою позицією позивача, що викладена письмово, наявна у матеріалах справи, господарський суд встановив наступне.

Предметом доказування у справі є наявність або відсутність порушення Державним підприємством "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" умов договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020, в частині строків виконання робіт за договором; наявність підстав для повернення попередньої оплати у розмірі 176389грн.11коп., сплаченої на виконання умов спірного договору.

Між Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Павлоградвугіля" (далі - замовник) та Державним підприємством "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" (далі - підрядник) укладений договір підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020 (далі - договір).

За умовами вказаного договору підрядник приймає на себе зобов`язання на свій ризик, своїми силами та засобами, використовуючи свої матеріали та обладнання, за завданням замовника відповідно до умов цього договору виконати роботи: наладка, ремонт радіоізотопних приладів; тимчасове зберігання джерел іонізуючого опромінення (далі - роботи) (код робіт відповідно до державного класифікатора продукції та послуг: 33.12.) обладнання, його вузлів та комплектуючих (далі - обладнання), зазначених в договірній ціні (додаток №1), яка підписана обома сторони та є невід`ємною частиною договору. Замовник зобов`язується прийняти та своєчасно сплатити виконані підрядником роботи (пункт 1.1 договору).

Відповідно до пункту 1.2 договору місце проведення робіт: шахта "Степова" та шахта "Ювілейна" ВСП ШУ Першотравенське ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугіля".

Пунктом 2.1.2 договору передбачено, що підрядник зобов`язується виконати роботи в обсягах та строки, передбачені цим договором та з відповідною якістю. Строк виконання робіт - протягом 30 календарних днів, відповідно до договірної ціни (додаток №1).

Згідно пункту 3.1 договору загальна сума договору визначається загальною вартістю робіт, вказаних в договірній ціні (додаток №1), яка є невід`ємною частиною договору.

В будь-якому випадку, загальна орієнтовна сума договору не повинна перевищувати суму, еквівалентну 479146грн.76коп., в тому числі ПДВ - 20%, на дату укладення договору. Сума договору може бути збільшена шляхом підписання сторони відповідної додаткової угоди після отримання письмової згоди уповноваженого органу замовника.

Пунктом 3.5 договору передбачено, що розрахунки за цим договором здійснюються замовником шляхом перерахування передоплати у розмірі 50% від вартості робіт на поточний рахунок підрядника, залишкова частина сплачується протягом 60 календарних днів з дати підписання сторонами акту приймання - передачі виконаних робіт.

За приписами пункту 4.1 договору сторони здійснюють приймання - передачу виконаних робіт з оформленням акту приймання - передачі виконаних робіт. Підрядник не пізніше 2 робочих днів з моменту виконання робіт зобов`язаний підписати та передати замовнику два екземпляра акту приймання - передачі виконаних робіт.

Положеннями пункту 6.4 договору визначено, що за порушення строків виконання своїх зобов`язань, визначених пунктом 2.1.2 договору, а саме:

- невиконання зобов`язання в строк, передбачений пунктом 2.1.2 цього договору, в межах 10 календарних днів, підрядник за письмовою вимогою замовника, сплачує замовнику неустойку у вигляді штрафу в розмірі 10% від вартості робіт;

- невиконання зобов`язання в строк, передбачений в пункті 2.1.2 цього договору, більш ніж 10 календарних днів, підрядник, за письмовою вимогою замовника, сплачує замовнику неустойку у вигляді штрафу в розмірі 10% від вартості робіт. Також, при наявності письмової вимоги замовника, підрядник зобов`язується додатково до вищевказаного штрафу, сплатити замовнику неустойку у розмірі 0,5% від вартості робіт за кожен день прострочення.

Згідно пункту 9.1 договору, він вступає в силу з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін. Сторони дійшли згоди, що у випадку належного виконання обома сторонами своїх зобов`язань, строк дії договору встановлюється до 31.12.2020 включно.

У випадку невиконання (неналежного виконання) сторонами (стороною) своїх зобов`язань за цим договором, строк дії договору продовжується до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Пунктом 9.2 договору передбачено, що замовник може розірвати цей договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши про це підрядника за 10 днів до дати розірвання договору.

Договір підписаний та скріплений печатками сторін без зауважень та заперечень до нього.

Згідно статті 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

В матеріалах справи відсутні докази того, що спірний договір визнавався недійсним в судовому порядку.

Між сторонами підписана договірна ціна (додаток №1) до договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020. Сторони узгодили, що вартість робіт за договором складає 479146грн.76коп. в т.ч. ПДВ. Вказаний документ підписаний та скріплений печатками сторін без зауважень та заперечень.

Позивач на виконання умов договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020 перерахував відповідачу грошові кошти у розмірі 176389грн.11коп., що підтверджується платіжними дорученнями №1658764 від 31.07.2020 на суму 59893грн.15коп. та №1649359 від 24.07.2020 на суму 116495грн.96коп.

З наведеного вбачається, що позивач належним чином виконав свої зобов`язання, визначені пунктом 3.5 договору, в частині перерахування передоплати.

Державне підприємство "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" роботи за договором не виконало, внаслідок чого позивач звернувся із позовом до суду, в якому просить стягнути з відповідача суму попередньої плати в розмірі 176389грн.11коп., штраф в розмірі 47914грн.67коп., неустойку в розмірі 376130грн.21коп.

Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення з відповідача суми попередньої оплати, перерахованої відповідачем на виконання договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020, суд зазначає наступне.

Положеннями статті 846 Цивільного кодексу України визначено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Як вбачається з пункту 2.1.2 договору, строк виконання робіт - протягом 30 календарних днів, відповідно до договірної ціни (додаток №1).

Положеннями частини 1 статті 251 Цивільного кодексу України визначено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

Відповідно до частини 1 статті 252 Цивільного кодексу України строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.

Статтею 253 Цивільного кодексу України передбачено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З аналізу пункту 2.1.2 договору вбачається, що сторонами не визначена подія, або дата, з якої починає перебіг строк виконання робіт за договором. Також відсутні посилання на таку подію або дату і в додатку №1 (договірна ціна) до договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Таким чином, суд дійшов висновку, що сторонами не було належним чином узгоджено початок перебігу строку виконання робіт за договором підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020. Отже, в даному випадку, сторони не узгодили строки виконання робіт за спірним договором.

Наведене свідчить про відсутність порушення Державним підприємством "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" строків виконання зобов`язань за договором підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Позивач звернувся до відповідача із претензією №б/н від 08.12.2020, в якій просив відповідача протягом 10 банківських днів з моменту направлення претензії сплатити на рахунок позивача суму попередньої оплати у розмірі 176389грн.11коп., штраф у розмірі 47914грн.67коп. та неустойку у розмірі 229990грн.44коп.

В обґрунтування вказаної претензії, позивач зазначив, що відповідач прострочив строки виконання робіт згідно договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020, внаслідок чого у відповідача виник обов`язок повернути суму попередньої оплати.

В якості доказів направлення позивачем вказаної претензії на адресу відповідача до матеріалів справи долучено поштову накладну №065.

Як вбачається зі змісту претензії №б/н від 08.12.2020, Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугіля" не відмовляється від договору підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020.

Положеннями статті 849 Цивільного кодексу України передбачено права замовника під час виконання роботи.

Згідно з частиною 1 статті 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Відповідно до частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно частиною 3 статті 849 Цивільного кодексу України якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (ч. 4 статті 849 Цивільного кодексу України).

Отже, у статті 849 Цивільного кодексу України передбачено три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду, а саме: - підрядник несвоєчасно розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим (частина 2); - очевидність для замовника невиконання роботи належним чином та невиконання підрядником у визначений замовником строк вимоги про усунення недоліків (частина 3); - відмова замовника від договору до закінчення робіт з виплатою підрядникові плати за виконану частину робіт та відшкодуванням збитків, завданих розірванням договору (частина 4).

Відповідно, правові наслідки відмови замовника від договору підряду на підставі ст. 849 Цивільного кодексу України є різними.

У положеннях ч.ч. 2 і 4 ст. 849 Цивільного кодексу України передбачено дві самостійні підстави відмови замовника від договору підряду та, відповідно, різні правові наслідки таких дій і, як уже зазначалося, законність відмови замовника від договору підряду згідно з ч. 2 цієї статті у випадку недоведеності порушень умов договору підряду зі сторони підрядника не може бути виправдана безумовним правом замовника відмовитися від договору підряду на підставі її ч. 4 цієї норми (аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13.09.2019 року у справі № 911/1433/18).

Відповідно до ч. 2 статті 849 Цивільного кодексу України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно ч. 2 статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Зазначена норма кореспондує положенням статті 224 Господарського кодексу України, відповідно до якої учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Для вирішення питання про наявність підстав для відшкодування збитків необхідно встановлювати наявність у діях винної особи чотирьох елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Разом з цим, відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення глави 83 Цивільного кодексу України, предметом регулювання якої є відносини, що виникають у зв`язку із безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права, застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій набуто майно, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.

Отже, правова природа, підстави виникнення і доведення наявності підстав для стягнення збитків або повернення безпідставно набутого майна є відмінними і такими, що врегульовані різними нормами матеріального права.

З огляду на викладене та враховуючи, що матеріали справи не містять належних та допустимих в розумінні ст.ст. 73, 76-79 Господарського процесуального кодексу України доказів безпідставного набуття або збереження майна (коштів) позивача та наявність чотирьох елементів складу цивільного правопорушення, зокрема, протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вини, суд дійшов висновку, що у позивача відсутні відповідні підстави для звернення до суду в порядку ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України про стягнення з відповідача відповідних коштів.

Позивач не довів, що відповідачем були порушені строки виконання спірного договору, а відповідно позивач не довів обставин виникнення у нього права на відмову від договору, а отже і на припинення цього договору.

Суд також зазначає, що зобов`язання, не виконане належним чином, продовжує існувати, незважаючи на закінчення строку дії договору. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 09.04.2020 у справі №910/4962/18.

З огляду на наведене, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про стягнення суми попередньої оплати у розмірі 176389грн.11коп.

Оскільки судом встановлено, що відсутнє порушення відповідачем строків виконання робіт за договором підряду №1438-ПУ-ШУПт від 26.05.2020, відсутні підстави для стягнення штрафу в розмірі 47914грн.67коп. та неустойки в розмірі 376130грн.21коп., нарахованих за таке порушення.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог та відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись нормами статей Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, ст. 3, 4, 13, 41, 42, 74, 76-80, 86, 91, 129, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугіля" до Державного підприємства "Спеціалізований центр "Вуглеізотоп" про стягнення суми попередньої плати в розмірі 176389грн.11коп., штрафу в розмірі 47914грн.67коп., неустойки в розмірі 376130грн.21коп.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду через господарський суд Дніпропетровської області в строки, передбачені статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений та підписаний 07.06.2021.

Суддя Р.Г. Новікова