УХВАЛА

м. Київ

08.06.2021Справа № 910/15398/18

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши

заяву ОСОБА_1

про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 910/15398/18

За позовом ОСОБА_2

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД"

За участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - 1. ОСОБА_1

відповідачів - 2. приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича

про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників, визнання недійсним правочину передачі майна до статутного капіталу, скасування рішення про проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень, припинення права власності.

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/15398/18 за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД" (Solutions &Trade LTD Osauhing), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - ОСОБА_1 , на стороні відповідача - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича, предметом якого, з урахуванням зміни предмету позову, є:

1) визнати недійсними з моменту прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна компанія" від 04.10.2018, оформлені протоколом №5 загальних зборів учасників від 04.10.2018;

2) визнати недійсним правочин між ТОВ "Перша будівельна корпорація" та ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" передачі майна відповідача-1 - нежилого приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 , до статутного капіталу відповідача-2, оформлений актом приймання-передачі майна до статутного капіталу від 04.10.2018, складеним відповідачами;

3) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 43677066 від 25.10.2018 11:03:18, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бадахов Юрій Назірович, м. Київ, державну реєстрацію права власності на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 за ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації: Естонія);

4) припинити право власності ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., м. Київ, вул. Попудренка, 30.

Чергове підготовче засідання по справі №910/15398/18 призначене на 24.06.2021.

31.05.2021 через відділ діловодства суду від представника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи №910/15398/18.

Вказана заява обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_3 є упередженим щодо ОСОБА_1 , оскільки, по-перше, суддею клопотання третьої особи-1 про закриття провадження у справі, всупереч закону, так і не вирішено, що викликає сумніви в неупередженості або необ`єктивності судді. По-друге, заявник вказує, що не постановлення письмової ухвали та відкладення вирішення клопотання у непередбачений ГПК України спосіб, як і постановлення протокольної ухвали у випадку коли суд повинен був оформити ухвалу окремим письмовим документом, є відмовою у правосудді та порушує право учасника справи на справедливий суд, а також право на судовий захист.

04.06.2021 через відділ діловодства суду від представника ОСОБА_1 надійшли доповнення до заяви про відвід, в яких адвокат Воротиленко О.С. вказує, що судом було невірно встановлено обставини судового засідання, яке відбулось 18.02.2021, щодо розгляду клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження, оскільки суд зазначив, що клопотання в частині щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" було розглянуте, а щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД" (Solutions &Trade LTD Osauhing) - відкладено розгляд клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2021 заяву ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 910/15398/18 передано для визначення судді в порядку встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2021 заяву про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 910/15398/18 передано на розгляд судді Літвіновій М.Є.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 910/15398/18, суд зазначає наступне.

У відповідності до частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (ч. 2 ст. 35 ГПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У рішенні Європейський суд з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

В обґрунтування поданої заяви про відвід судді ОСОБА_3 представник ОСОБА_1 - адвокат Воротиленко О.С. посилається на існування підстав для відводу судді ОСОБА_3 від розгляду справи, оскільки судом не розглянуто клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження, в якому третя особа-1 просила суд на підставі п. 6 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України закрити провадження в частині вимог ОСОБА_2 до ТОВ "Перша будівельна корпорація", а на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України закрити провадження у справі № 910/15398/18 в частині вимог ОСОБА_2 до ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД".

Крім того, в доповненнях до заяви про відвід від 04.06.2021 заявник зазначає, що судом було невірно встановлено обставини судового засідання, яке відбулось 18.02.2021, щодо розгляду клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження, оскільки суд ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.05.2021 зазначив, що клопотання представника третьої особи -1 в частині закриття провадження до відповідача -1 було розглянуте та протокольною ухвалою від 18.02.2021 було відмовлено у задоволенні означеного клопотання, а в частині закриття провадження у справі за вимогами до відповідача - 2 відкладено розгляд клопотання на більш пізню стадію судового розгляду.

Разом з цим, заявник зазначив, що клопотання про закриття провадження у справі відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна корпорація» станом на 26.05.2021 не розглянуто судом.

В свою чергу, суд зазначає, що клопотання представника третьої особи-1 про закриття провадження у справі № 910/15398/18 з наведених підстав в частині закриття провадження за вимогами до відповідача-2 (ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД") було розглянуте судом та протокольною ухвалою від 18.02.2021 було відмовлено в задоволенні такого клопотання, а в частині закриття провадження за вимогами до відповідача-1 (ТОВ "Перша будівельна корпорація") - протокольною ухвалою від 18.02.2021 відкладено вирішення даного клопотання на більш пізню стадію судового розгляду.

Допущення в ухвалі суду від 26.05.2021 описки в частині зазначення номерів відповідачів жодним чином не змінюють змісту протокольної ухвали суду від 18.02.2021, оскільки в протоколі 18.02.2021 чітко зазначено, що судом відмовлено у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог до ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД", а клопотання в частині вимог до ТОВ "Перша будівельна корпорація" відкладено на більш пізню стадію та не свідчить про упередженість судді.

Щодо доводів представника ОСОБА_1 про обмеження доступу до правосуддя суд зазначає, що по-перше Господарським процесуальним кодексом України не передбачено обов`язкового постановлення ухвал окремим письмовим документом, як щодо відмови у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі, так і щодо відкладення його вирішення. По-друге, ухвали з вказаних процесуальних питань оскарженню не підлягають окремо від рішення суду, а також не перешкоджають руху справи. По-третє, Господарський процесуальний кодекс України не ставить в залежність оскарження ухвал від оформлення їх окремим документом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів" судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст. 15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006р. №2006/23 від 19.05.2006р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п.2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Як зазначено у п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Доведення наявності таких обставин покладається на сторону, яка заявляє відвід.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Будь-яких належних доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді ОСОБА_3. в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заявника викладених у заяві про відвід судді не вбачається.

Згідно з ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відтак, суд приходить до висновку, що фактично доводи представника ОСОБА_1 щодо упередженості судді ОСОБА_3. у справі №910/15398/18 зводяться до незгоди із прийнятими суддею процесуальними рішеннями та процесуальними діями судді у підготовчому засіданні 18.02.2021, що в свою чергу, з огляду на імперативні приписи ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, не може бути підставою для відводу.

Частинами 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно з ч. 7 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3. від розгляду справи № 910/15398/18.

Відповідно до ч. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 35- 39, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_3. від розгляду справи № 910/15398/18.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.06.2021.

Суддя М.Є. Літвінова