ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"26" травня 2021 р. Справа № 911/1464/21

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1

до Садівницького товариства «Рябина»

про зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

Через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява до Садівницького товариства «Рябина» про зобов`язання останнього в особі голови правління СТ «Рябина» Новосьола Ю.В. невідкладно виконати рішення протоколу №4 правління СТ «Рябина» від 21.11.2020, а саме: розробити річний кошторис СТ «Рябина», який включатиме всі необхідні видатки для нормального функціонування органів управління і садового товариства в цілому.

Як слідує зі змісту вказаного вище позову, ОСОБА_1 є членом Садівницького товариства «Рябина» та власником земельної ділянки на території вказаного товариства.

Водночас позивач зазначив, що протоколом №4 правління СТ «Рябина» від 21.11.2020 вирішено, зокрема, розробити річний кошторис СТ «Рябина», який включатиме всі необхідні видатки для нормального функціонування органів управління і садового товариства в цілому.

За доводами позивача вказане вище рішення не виконано на час звернення до суду, тоді як неодноразові звернення позивача до голови правління щодо виконання рішення залишено без реагування, як наслідок така бездіяльність завдає шкоди усім членам товариства, включаючи позивача.

Дослідивши матеріали вказаної вище позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Відповідно до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.

Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

У відповідності до пп. 4, 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Згідно приписів ст. ст. 1, 4, ч. 1 ст. 45 ГПК України унормовано, що Господарський процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Суд звертає увагу позивача на те, що:

- позовом у процесуальному сенсі є вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушенного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі;

- під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. При цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Відповідна правова позиція викладена постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №923/223/19.

Однак позовна заява ОСОБА_1 не містить обставин стосовно того, яке саме корпоративне право позивача порушено в розрізі заявленої ним вимоги про зобов`язання розробити кошторис, як і не містить позовна заява відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає заявлена позовна вимога у викладеній в прохальній частині редакції.

Також, з урахуванням посилань позивача на завдання шкоди усім членам товариства, позовна заява ОСОБА_1 не містить обставин стосовно права позивача звертатися до суду із заявленою вимогою в інтересах інших осіб.

До того ж відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ст. ст. 4, 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2021 року в розмірі 2270,00 гривень.

З огляду вищенаведених норм закону та встановлених ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставок судового збору, за подання у 2021 році до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2 270,00 гривень.

З огляду зазначеного, суд дійшов висновку, що за подання ОСОБА_1 відповідного позову судовий збір має бути сплачений у розмірі 2 270,00 гривень.

Однак позивачем не додано до позовної заяви документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, тоді як вказаний у додатках до позовної заяви «доказ сплати судового збору» у позовних матеріалах відсутній, що підтверджується складеним Господарським судом Київської області актом №07-13/138/2021 від 19.05.2021.

Згідно приписів ч. 1 ст. 164, ст. 172 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Однак документів, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів, у розумінні вказаних вище процесуальних приписів до позовної заяви не додано.

Водночас додані до позовної заяви копії перших двох сторінок позовної заяви та клопотання про витребування доказів із підписом та відміткою на них «отримав особисто нарочно 15.05.2021, голова правління (керівник) СТ «Рябина» Новосьол Ю.В» не є документом, що підтверджує надіслання відповідачу позовної заяви, що подана до суду на семи сторінках, і доданих до неї документів у розумінні приписів ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, які не передбачають іншого способу надіслання позовної заяви та доданих до неї документів, аніж - листом з описом вкладення.

Згідно з ч. ч. 1, 2ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення вищезазначених норм процесуального законодавства при зверненні позивача до суду із відповідним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків - десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Керуючись ст. ст. 91, 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:

- письмових пояснень із зазначенням:

1) відомостей, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає заявлена позовна вимога у викладеній в прохальній частині редакції;

2) яке саме корпоративне право позивача порушено в розрізі заявленої ним вимоги про зобов`язання розробити кошторис, тобто на захист яких прав чи інтересу позивача спрямовано відповідно поданий позов;

3) обставин стосовно права позивача звертатися до суду із заявленою вимогою в інтересах інших осіб;

- документів, які підтверджують сплату судового збору за подання позову у передбаченому законом порядку та розмірі - 2 270,00 грн.

- документів, які підтверджують відправлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя В.А. Ярема