РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2021Справа № 910/5470/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С"

до Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації

про стягнення 142 538, 51 грн.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (далі-відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 142 538, 51 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором № 251 від 21.09.2020 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, зокрема повідомлено, що відповідач протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі може подати заяву із обгрунтованими запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (у разі їх наявності).

23.04.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду від Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло клопотання про залучення співвідповідача, в якому відповідач просить суд залучити до участі у справі в якості співвідповідача Житлово-будівельний кооператив «Київ-9».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.04.2020 у задоволенні клопотання Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації про залучення співвідповідача - відмовлено.

30.04.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що виконані позивачем роботи за листопад 2020 були прийняті відповідачем без зауважень та заперечень щодо обсягів, вартості та строків виконання робіт, проте акт за грудень та довідка за грудень 2020 були надані позивачем після закінчення строку дії договору, тож, на думку відповідача, оскільки позивачем у встановлені договором строки не було виконано повний обсяг робіт, відсутні підстави для оплати таких робіт.

05.05.2021 позивач через відділ автоматизованого документообігу суду подав відповідь на відзив, в якій зазначає, що відзив відповідача не містить доказів невиконання позивачем у повному обсязі своїх зобов`язань за договором, та вважає безпідставними твердження відповідача щодо відсутності підстав для оплати виконаних робіт через прострочення строків їх виконання.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

21.09.2020 між Управлінням житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (далі - замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" (далі - підрядник) укладено договір № 251, умовами якого передбачено, що в порядку та на умовах, визначених цим договором та відповідно до рішення Київської міської ради від 22.12.2016 № 780/1784 (зі змінами внесеними рішенням Київської міської ради від 20.11.2018 № 56/6107) «Про затвердження Положення про співфінансування реконструкції, реставрації, проведення капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирних будинках міста Києва» замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання з виконання робіт: капітальний ремонт покрівлі на умовах співфінансування за адресою: вул. Западинська, 5-А, у Подільському районі м. Києва.

Підрядник зобов`язується виконати роботи із капітального ремонту покрівлі на умовах співфінансування у житловому будинку за адресою вул. Западинська, 5-А у Подільському районі м. Києва, оформити всю документацію на роботи згідно з ДСТУ Б Д.2.3-3:2012 «Ресурсні елементні кошторисні норми на монтаж підйомно-транспортного устаткування» (п. 1.2. договору).

Згідно п. 2.1. договору, строк виконання робіт визначений цим договором наступний: початок робіт - з моменту укладення договору; закінчення робіт - грудень 2020.

Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником та підписання актів прийняття виконаних робіт (п. 2.2. договору).

Відповідно до п. 3.1. договору, договірна ціна визначена відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1.2013 «Правила визначення вартості будівництва» є динамічною і становить 417 465, 08 грн, в т. ч. ПДВ 20 % - 69 577, 51 грн.; кошти місцевого бюджету 90 % - 375 718, 57 грн з ПДВ; кошти співвласників багатоквартирних будинків 10 % - 41 746, 51 грн з ПДВ, які перераховує підряднику управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації впродовж 5-ти банківських днів після підписання договору.

Ціна договору включає вартість виконання робіт із капітального ремонту - покрівлі на умовах співфінансування.

Згідно п. 6.2.3. договору, замовник зобов`язаний сплачувати вартість виконаних підрядних робіт на підставі довідки про вартість виконаних робіт КБ-3 та акту приймання виконаних робіт за формою КБ-2В.

Договір набуває чинності з моменту його укладення і діє до 31.12.2020 року, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 14.2. договору).

26.11.2020 між Управлінням житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" укладено додаткову угоду №1 до договору № 251 від 21.09.2020, відповідно до якої у зв`язку з отриманням експертного звіту та на підставі п. 3.2. до договору № 251 від 21.09.2020 на виконання робіт з капітального ремонту покрівлі на умовах співфінансування за адресою: вул. Западинська, 5-А у Подільському районі міста Києва ДСТУ БД 1.1.-1:2013 сторони вирішили п. 3.1. розділу 3 договірна ціна викласти в наступній редакції: « 3.1. Ціна цього договору є динамічною та відповідно до договірної ціни (додаток № 2) та протоколу узгодження цін на матеріальні ресурси (додаток № 5) складає 416 345, 53 грн, в т.ч. ПДВ - 69 390, 92 грн: кошти місцевого бюджету 90 % - 374 710, 98 грн з ПДВ; кошти співвласників багатоквартирних будинків 10 % - 41 634, 55 грн».

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем у відповідності до умов договору були виконані роботи за листопад 2020 року на загальну суму 238 705, 64 грн., що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт від 25.11.2020, який підписаний представниками сторін та скріплений печатками товариств.

За виконані роботи в листопаді 2020 року відповідач розрахувався в повному обсязі, що не заперечується позивачем.

Крім того, позивач зазначає, що у грудні 2020 року ним були виконані роботи з капітального ремонту покрівлі житлового будинку, у зв`язку з чим позивачем складено та направлено для підписання відповідачу акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року на загальну суму 142 538, 51 грн. та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2020, які надіслані відповідачу супровідним листом б/н б/д, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та копією фіскального чеку від 15.01.2021.

В свою чергу, листом № 10655-25 від 08.02.2021 відповідач надав відповідь на вищевказаний лист позивача, в якому зазначив, що позивач зобов`язаний був виконати ремонтні роботи по капітальному ремонту покрівель житлового будинку за адресою: вул. Западинська, 5-А у Подільському районі міста Києва до 31.12.2020 (термін дії договору), оскільки станом на 31.12.2020 роботи не були виконані у повному обсязі, відсутні підстави для прийняття та підписання наданих позивачем 15.01.2021 довідки та акту.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначає, що відповідач неналежним чином виконує зобов`язання щодо оплати виконаних будівельних робіт, зокрема щодо погашення заборгованості у розмірі 142 538, 51 грн.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Так, згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України).

У відповідності до ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до ч. 1 ст. 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (ч. 2 ст. 875 Цивільного кодексу України).

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором (ч. 2 ст. 193 Цивільного кодексу України).

Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як зазначає позивач, у грудні 2020 року ним були виконані роботи з капітального ремонту покрівлі житлового будинку, у зв`язку з чим позивачем складено та направлено для підписання відповідачу акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року на загальну суму 142 538, 51 грн. та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2020, які надіслані відповідачу супровідним листом б/н б/д, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та копією фіскального чеку від 15.01.2021.

В свою чергу, листом № 10655-25 від 08.02.2021 відповідач надав відповідь на вищевказаний лист позивача, в якому зазначив, що позивач зобов`язаний був виконати ремонтні роботи по капітальному ремонту покрівель житлового будинку за адресою: вул. Западинська, 5-А у Подільському районі міста Києва до 31.12.2020 (термін дії договору), оскільки станом на 31.12.2020 роботи не були виконані у повному обсязі, відсутні підстави для прийняття та підписання наданих позивачем 15.01.2021 довідки та акту.

Однак, суд не приймає до уваги такі твердження відповідача, оскільки п. 14.1. договору № 251 від 21.09.2020 сторони чітко передбачили, що договір набуває чинності з моменту його укладення і діє до 31.12.2020 року, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Згідно зі статтями 598, 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом; припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом; зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Статтею 631 Цивільного кодексу України та частиною сьомою статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору. Закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

Аналіз наведених правових норм свідчить про те, що закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки згідно зі статтею 599 ЦК України, частиною першою статті 202 ГК України такою підставою є виконання, проведене належним чином.

З огляду на те, що закон не передбачає такої підстави, як закінчення строку дії договору, для припинення зобов`язання, яке лишилося невиконаним, суд відхиляє доводи відповідача про те, що після закінчення стоку дії укладеного між сторонами договору є неможливим прийняття відповідачем виконаних позивачем робіт за договором.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 910/9072/17.

Отже, на день прийняття рішення у справі відповідач переданий позивачем акт приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) не підписав та не повернув, за виконані роботи за актом не розрахувався, доказів зворотного суду не надав.

Згідно п. 1 ст. 853 Цивільного кодексу України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Тобто, законодавець покладає на підрядника обов`язок виконати роботу, а замовник зобов`язаний її прийняти і оплатити.

Згідно ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт приймання виконаних підрядних робіт (форма № КБ-2в) - це документ первинного обліку, який складається щомісячно для визначення вартості та обсягів виконаних будівельно-монтажних, ремонтних та інших підрядних робіт і є основою для складання "Довідки про вартість виконаних підрядних робіт та витрат" (форма № КБ-3). Акт складається підрядником (субпідрядником для генпідрядника) та представляється замовнику.

Відповідно до оглядового листа Вищого господарського суду України 18.02.2013 № 01-06/374/2013 «Про практику вирішення спорів, пов`язаних із виконанням договорів підряду (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим господарським судом України)», акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Отже, замовник в порушення вимог статей 853, 882 ЦК України безпідставно відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), і отже не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані за договором підряду (постанова Вищого господарського суду України від 11.05.2012 № 21/5005/14068/2011).

Відтак, судом встановлено, що позивач виконав свої зобов`язання за договором належним чином та направив відповідачеві для підписання акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року на загальну суму 142 538, 51 грн. та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2020.

Проте, Управлінням житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації не надано обґрунтованої відмови від підписання акту № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року на загальну суму 142 538, 51 грн.

Відтак, суд приходить до висновку, що в порушення вимог ст.ст. 853, 882 Цивільного кодексу України замовник безпідставно відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), а відтак, строк оплати за актом приймання виконаних будівельних робіт настав і відповідач не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані позивачем за договором.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Пунктом 5.1. договору визначено, що розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі довідки про вартість виконаних робіт за формою № КБ-3 та Акта приймання виконаних робіт за формою № КБ-2В з відомістю ресурсів підписаними уповноваженими представниками сторін.

За умовами п. 5.2. договору, довідка та акт оформлюється належним чином підрядником і подаються для підписання замовнику не пізніше 25 числа звітного місяця, який повинен розглянути та підписати довідку та акт в порядку встановленому ст. 48 Бюджетного кодексу України або письмово мотивувати відмову від прийняття робіт.

Замовник сплачує вартість прийнятих від підрядника робіт на підставі довідки не пізніше 30 банківських днів після надходження коштів на вказані цілі на реєстраційний рахунок замовника (п. 5.3. договору).

У відповідності до п. 5.4. договору, розрахунки за виконані роботи здійснюються відповідно до вимог Бюджетного кодексу України. У разі затримки бюджетного фінансування замовник сплачує вартість виконаних робіт протягом 30 банківських днів з моменту поновлення бюджетного фінансування та отримання ним коштів на свій реєстраційний рахунок.

Суд зазначає, що як встановлено ч.1 ст. 48 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років; довгострокових зобов`язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; середньострокових зобов`язань у сфері охорони здоров`я; середньострокових зобов`язань за договорами на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання автомобільних доріг; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

У відповідності до ч. 3 вказаної статті, розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість.

Суд звертає увагу на приписи ст.1 Бюджетного кодексу України, згідно яких бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу.

Тобто, норми бюджетного законодавства не регулюють зобов`язальних правовідносин сторін, які виникли з договорів підряду та ніяким чином не можуть спростовувати права підрядника на отримання плати за виконані роботи.

Відповідно до ст. 96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Згідно ч. 2 ст. 218 Господарського кодексу України учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення; у разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності; не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Аналогічні норми містить ст. 617 Цивільного кодексу України, згідно якої, не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах також викладені в постановах Верховного Суду у справі №910/4377/18 від 01.07.2019, №910/2144/18 від 01.07.2019, №910/4375/18 від 08.07.2019р.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням положень ст. 530 Цивільного кодексу України, суд приходить до беззаперечного висновку, що боржник вважається таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання з оплати виконаних робіт у розмірі 142 538, 51 грн.

Частиною 1 ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач не надав суду доказів належного виконання свого зобов`язання щодо оплати виконаних робіт, суд дійшов висновку, що відповідачем було порушено умови договору № 251 від 21.09.2020 року і положення ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського кодексу України, а тому вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 142 538, 51 грн. підлягають задоволенню.

Тож, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" підлягають задоволенню у повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва.

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" - задовольнити.

2. Стягнути з Управління житлово-комунального господарства Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (вул. Констянтинівська, буд. 22/17, м. Київ, 04071, ідентифікаційний код - 37393735) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Крупець - Будінвест - С" (вул. Старонаводницька, буд. 4В, офіс 86, ідентифікаційний код - 35154219) 142 538 (сто сорок дві тисячі п`ятсот тридцять вісім) грн 51 коп. - заборгованості та 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. - судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду або через відповідний місцевий господарський суд.

Суддя С. О. Щербаков