04.06.2021Справа № 912/577/21
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали
позовної заяви Фізичної особи-підприємця Скрипника Олександра Вікторовича
до відповідача: 1. Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті
2. Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека)
про відшкодування шкоди, -
Фізична особа - підприємець Скрипник Олександр Вікторович звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом до Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті та Державної служби України з безпеки на транспорті про відшкодування шкоди, заподіяної особі внаслідок незаконно прийнятого рішення, дій чи бездіяльності державного органу.
Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить суд стягнути з Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті через Управління державного казначейства в Кіровоградській області шляхом відрахування коштів з державного бюджету на користь позивача: витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн, понесених під час розгляду адміністративної справи; моральної шкоди у розмірі 40 000,00 грн, та відшкодування упущеної вигоди у розмірі 49 547,94 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю постанови Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті №207157 від 25.08.2020, яку було скасовано рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду 14.01.2021 у справі № 340/4589/20.
Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 24.02.2021 матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця Скрипника Олександра Вікторовича до Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з питань безпеки на транспорті та Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про відшкодування шкоди надіслано Господарському суду міста Києва за підсудністю.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2021 залишено без руху позовну заяву Фізичної особи-підприємця Скрипника Олександра Вікторовича , надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві.
12.05.2021 на адресу суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з приміткою: «відправлення вручено: особисто 30.04.2021».
За таких обставин, останнім днем строку для усунення недоліків позовної заяви було 11.05.2021.
13.05.2021 до Господарського суду міста Києва від Фізичної особи-підприємця Скрипника Олександра Вікторовича надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Разом з тим, суд наголошує на тому, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2021 у даній справі, якою позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:
- уточнень із визначенням суб`єктного складу сторін у справі та викладенням змісту пред`явлених позовних вимог до кожного з відповідачів із зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);
- письмового правового обґрунтування підстав стягнення в межах господарської справи витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн, понесених під час розгляду адміністративної справи;
- доказів, які підтверджують завдання позивачу, внаслідок неправомірних дій відповідачів, моральної та майнової шкоди у визначеному в позовній заяві розмірі;
- доказів набрання рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду 14.01.2021 у справі № 340/4589/20 законної сили;
- належним чином засвідчені копії адміністративних матеріалів, складені Управлінням Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті з накладенням адміністративно господарського штрафу у вигляді постанови №207157 від 25.08.2020;
- уточнення ціни позову;
- надання доказів доплати судового збору в сумі, обчисленої відповідно до визначеної єдиної ціни позову.
Дослідивши заяву про усунення недоліків, суд встановив, що позивач повністю не виконав вимоги суду, викладені в ухвалі від 24.03.2021.
Так, в своїй заяві позивач зазначив, що дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для заміни відповідача 1 - Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті на правонаступника - Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки.
При цьому, позивач одночасно зазначає, що визначив відповідача 1 - Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті та відповідача 2 - Державну службу України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека).
Разом з цим, позивач, посилаючись на відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вказує, що як для відповідача 1, так і для відповідача 2 ідентифікаційний код є однаковим - 39816845.
Судом встановлено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за кодом 39816845 (який зазначено у позовній заяві як код відповідачів - 1,2), в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань знайдено запис про найменування та місцезнаходження - Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека).
При цьому, в заяві про усунення недоліків позовної заяви, позивач зазначає, що відповідальність несе Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека), а не його структурні підрозділи та викладає прохальну частину позову в новій редакції, де просить суд стягнути з Державної служби України з безпеки на транспорті (39816845) через Управління державного казначейства в Кіровоградській області шляхом відрахування коштів з державного бюджету на користь позивача: витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000,00 грн, понесених під час розгляду адміністративної справи; моральної шкоди у розмірі 40 000,00 грн, та відшкодування упущеної вигоди у розмірі 49 547,94 грн.
У той же час, згідно з пунктом 4 частини 3 статті 162 ГПК України, якщо позов подано до кількох відповідачів, то позовна заява має містити зміст позовних вимог щодо кожного з них.
Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2021 позивачу було встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання уточнень із визначенням суб`єктного складу сторін у справі та викладенням змісту пред`явлених позовних вимог до кожного з відповідачів із зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).
Відповідно до ч.2 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
З правового аналізу вищенаведених норм слідує, що суд має право лише за клопотанням позивача залучити до участі у справі співвідповідача або замінити первісного належним відповідачем.
Крім того, господарський суд звертає увагу, що саме позивачу надано право обирати спосіб захисту свого порушеного права та обирати осіб яким пред`являти свої позовні вимоги.
З наявних матеріалів вбачається, що позивач одночасно в якості відповідача-1 визначає, як Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті, так і Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки.
При цьому, позивач не просить суд замінити у справі первісного відповідача 1 - Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті належним відповідачем Центральним міжрегіональним управлінням Укртрансбезпеки (відомості про якого відсутні). Так само позивачем не подано іншої редакції позовної заяви, згідно якої відповідачем 1 (у описовій та прохальній частині позову) виступало би Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки.
Статтею 80 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (частина 4 статті 91 ЦК України).
Статтею 95 ЦК України встановлено, що філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру.
Відповідно до чинного законодавства, зокрема, Цивільного та Господарського кодексів України, Законів України: "Про господарські товариства", "Про акціонерні товариства", "Про банки і банківську діяльність", юридичні особи для здійснення своїх функцій мають право створювати філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами. Коло повноважень відокремленого підрозділу юридичної особи стосовно здійснення у господарському суді повноваження сторони у справі від імені цієї особи визначається установчими документами останньої, положенням про відокремлений підрозділ, яке затверджено юридичною особою, або довіреністю, виданою нею ж у встановленому порядку керівникові цього підрозділу. При цьому слід мати на увазі, що стороною у справі є юридична особа, від імені якої діє відокремлений підрозділ, і рішення приймається саме стосовно підприємства чи організації - юридичної особи, але в особі її відокремленого підрозділу.
Частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).
Згідно із ч. 4 ст. 89 ЦК України, до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - це єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.
Статтею 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності), місцезнаходження юридичної особи.
Згідно із ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.
Судом встановлено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за повним найменуванням юридичної особи, як Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті, так і Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки (які зазначено у позовній заяві та у заяві про усунення недоліків позовної заяви як назву відповідача 1), в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записів не знайдено.
Враховуючи викладене, у суду відсутні належні та допустимі докази того, що як Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті, так і Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки є юридичними особами в розумінні вищенаведених приписів чинного законодавства.
Отже, в силу наведених норм, як Управління Укртрансбезпеки у Кіровоградській області Державної служби України з безпеки на транспорті, так і Центральне міжрегіональне управління Укртрансбезпеки не можуть виступати самостійними сторонами спору в господарському судочинстві, адже не є самостійними суб`єктами господарювання та не мають статусу юридичної особи, що також підтверджується відсутністю записів в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про таких осіб.
Крім того, суд встановив, що всупереч вимогам суду, викладеним в ухвалі від 24.03.2021 позивач не надав доказів, які підтверджують завдання позивачу, внаслідок неправомірних дій відповідачів-1,2, моральної та майнової шкоди у визначеному в позовній заяві розмірі (надано тільки довідку з розрахунком майнової шкоди, що не є доказом в розумінні ст. 73 ГПК України).
Таким чином, усунення позивачем лише частини недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні ст.ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті в повному обсязі.
Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання позивачем вимог ухвали суду щодо усунення недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою.
Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.
Беручи до уваги запровадження карантину та особливого режиму роботи суду, зважаючи на період перебування судді Приходько І.В. у відпустці, питання про повернення позовної заяви і доданих до неї документів вирішувалось 04.06.2021.
Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-
Повернути позовну заяву і додані до неї документи заявнику.
Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.
Суддя І.В. Приходько