УХВАЛА

про відстрочення виконання судового рішення

м. Київ

25.05.2021Справа №910/15640/20

За заявоюДержавного підприємства "Завод 410 ЦА"
провідстрочення виконання рішення суду
у справі№910/15640/20
за позовомДержавного підприємства "Антонов"
доДержавного підприємства "Завод 410 ЦА"
простягнення 945 233,47 грн.
Суддя Бойко Р.В.
секретар судового засідання Кучерява О.М.
Представники сторін:
від позивача:Наливайко Д.О.
від відповідача:Яговдік С.М.

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебувала справа №910/15640/20 за позовом Державного підприємства "Антонов" до Державного підприємства "Завод 410 ЦА" про стягнення 945 233,47 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.01.2021, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2021, у справі №910/15640/20 позовні вимоги Державного підприємства "Антонов" задоволено повністю. Стягнуто з Державного підприємства "Завод 410 ЦА" на користь Державного підприємства "Антонов" суму боргу у розмірі 863 012,00 грн., 3% річних у розмірі 43 438,04 грн., інфляційні втрати у розмірі 38 783,43 грн., судовий збір у розмірі 14 178,50 грн.

14.05.2021 на виконання вказаного рішення Господарським судом міста Києва було видано відповідний наказ.

17.05.2021 через відділ діловодства суду надійшла заява Державного підприємства "Завод 410 ЦА" про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 27.01.2021.

В обґрунтування своєї заяви відповідач вказує на те, що на даний час заявник не має можливості виконати рішення Господарського суду міста Києва від 27.01.2021 у справі №910/15640/20 з підстав, що не залежать від ДП "Завод 410 ЦА". Так, заявник зазначає, що внаслідок запровадження на території України карантину у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) згідно із наказом підприємства №75 від 30.03.2020 оголошено простій на ДП "Завод 410 ЦА" з 06.04.2020, який продовжено до 28.02.2021, що унеможливлювало виконання зобов`язань та здійснення господарської діяльності у вказаний період. ДП "Завод 410 ЦА" також посилається на скрутне матеріальне становище, на підтвердження чого надає Звіт про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2020 рік, згідно із яким збитки заявника за звітний період становлять 32 396 тис. грн., а також банківську виписку, згідно із якої вихідний залишок коштів ДП "Завод 410 ЦА" станом на 31.03.2021 становить 14 263,17 грн. Заявник зауважує, що стягнення заборгованості на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 27.01.2021 у справі №910/15640/20 може призвести, зокрема, до неплатоспроможності ДП "Завод 410 ЦА", а також невиконання ним міжнародних домовленостей (контрактів). Також відповідач зазначає, що звернувся до позивача із листом від 10.12.2020 №8-2804, у якому просив розглянути можливість укладення та затвердження у судовому порядку мирової угоди. Позивач у листі від 13.01.2021 №126/236-21 повідомив про готовність розглянути умови мирових угод по справам, відповідачем у яких ДП "Завод 410 ЦА", у тому числі, у справі №910/15640/20, але на стадії виконавчого провадження. У подальшому відповідач листом від 16.03.2021 №8-875 звернувся до позивача із пропозицією передбачити у мирових угодах, що будуть укладені після набрання рішеннями законної сили, не вживати заходи з примусового виконання рішень до 01.03.2022. У листі від 23.03.2021 №126/3377-21 Державне підприємство "Антонов" повідомило про готовність до відстрочення або розстрочення виконання судових рішень, у тому числі по справі №910/15640/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2021 призначено розгляд заяви Державного підприємства "Завод 410 ЦА" про розстрочення виконання рішення у справі №910/15640/20 на 25.05.2021; запропоновано Державному підприємству "Антонов" надати суду у строк - до початку судового засідання, призначеного на 25.05.2021, письмові пояснення по суті заяви Державного підприємства "Завод 410 ЦА" та докази на підтвердження своїх пояснень (у разі їх наявності).

В судове засідання, призначене на 25.05.2021, з`явились представники сторін, надали пояснення по суті заяви про відстрочення виконання рішення суду. Представник відповідача підтримав заяву Державного підприємства "Завод 410 ЦА" та просив відстрочити виконання рішення від 27.01.2021 у справі №910/15640/20 строком на один рік з дня ухвалення такого рішення. Представник позивача проти задоволення заяви заперечував та вказав, що Державне підприємство "Антонов" у листі вих. №126/3377-21 від 23.03.2021 надало згоду на відстрочення виконання рішення суду для сприяння Державному підприємству "Завод 410 ЦА" у одержанні кредиту, натомість наразі позивач змінив свою позицію щодо згоди на відстрочення виконання рішення суду.

Розглянувши заяву Державного підприємства "Завод 410 ЦА", дослідивши долучені до вказаної заяви докази та заслухавши думку представників сторін, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача з огляду на наступне.

Згідно із статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Частиною 4 статті 331 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Господарським процесуальним кодексом України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини і за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право, зокрема, відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови.

Підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

Загальновідомою є обставина поширення у світі пандемії гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та запровадження на всій території України постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами) карантину з 12.03.2020.

Крім того, розпорядженням Кабінету Міністрів України №338-р від 25.03.2020 (зі змінами) "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установлено для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 30 червня 2021 року.

У зв`язку з встановленням на території України карантину, Державне підприємство "Завод 410 ЦА" не мало можливості здійснювати виробничу та іншу господарську діяльність у звичайному режимі, про що було складено акт простою від 30.03.2020, який затверджено наказом керівника відповідача №75 від 30.03.2020, та акт про продовження простою на Державному підприємстві "Завод 410 ЦА" від 28.12.2020, затверджений наказом керівника відповідача №372 від 28.12.2020.

Тобто, простій Державного підприємства "Завод 410 ЦА" тривав з 06.04.2020 по 28.02.2021 та лише у зв`язку з виробничою необхідністю відповідач відновив свою господарську діяльність з 01.03.2021.

Очевидним є те, що протягом простою Державне підприємство "Завод 410 ЦА" не одержувало прибутку та наразі має скрутний фінансовий стан, що підтверджується Звітом про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2020 рік.

В той же час, із автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду" вбачається, що у 2020 році до Господарського суду міста Києва надійшло шість позовів, предметом яких є стягнення з Державного підприємства "Завод 410 ЦА" на користь Державного підприємства "Антонов" заборгованості та штрафних санкцій, загальний розмір яких складає близько 28 мільйонів гривень.

Рішеннями Господарського суду міста Києва вказані позови були задоволено (повністю та частково) та присуджено до стягнення на користь Державного підприємства "Антонов" кошти.

В свою чергу, одночасне виконання вказаних рішень суду з огляду на простій відповідача та скрутне фінансове становище може зумовити неплатоспроможність Державного підприємства "Завод 410 ЦА" та припинення здійснення ним своєї господарської діяльності.

Зокрема, Державне підприємство "Завод 410 ЦА" має господарські зобов`язання, в тому числі перед іншими державами. Так, загальновідомим також є факт укладення у 2009 році найбільшого за всю історію взаємин між Україною та Індією контракту, на умовах якого українським фахівцям доручено відремонтувати і модернізувати 105 літаків Ан-32 ВПС Індії.

Як стверджував в судовому засіданні 25.05.2021 представник відповідача та не заперечувалось представником позивача, для недопущення такої ситуації Державне підприємство "Завод 410 ЦА" звернулось до Акціонерного товариства "Укрексімбанк" з метою одержання кредиту на 360 днів та станом на дату розгляду заяви відповідачем було одержано перший транш кредиту у розмірі 30 мільйонів гривень (із 100 мільйонів кредиту), які були витрачені на будівництво літаків на замовлення збройних сил Шрі-Ланки.

Однією із умов для одержання від Акціонерного товариства "Укрексімбанк" Державним підприємством "Завод 410 ЦА" другого траншу кредиту у розмірі 70 мільйонів гривень було підтвердження Державним підприємством "Антонов" про готовність не стягувати з відповідача заборгованість за рішеннями суду протягом строку кредитування.

Так, листом вих. №126/3377-21 від 23.03.2021 Державне підприємство "Антонов" повідомило відповідача про готовність до відстрочення або розстрочення виконання рішень Господарського суду міста Києва по справам №910/17978/20, №910/15641/20, №910/15009/20, №910/17967/20, №910/15640/20 та №910/15506/20.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти відстрочення виконання рішення суду по справі №910/15640/20 в повному обсязі, мотивуючи свої заперечення тим, що лист вих. №126/3377-21 від 23.03.2021 був підписаний керівником Державного підприємства "Антонов" у березні 2021 року, оскільки кредитор вимагав гарантій не стягнення заборгованості з відповідача (позичальника).

Суд вважає необґрунтованими доводи представника позивача, що лист Державного підприємства "Антонов" вих. №126/3377-21 від 23.03.2021 є формальністю та не свідчить про згоду останнього на відстрочення виконання рішення, оскільки в такому випадку матиме місце недобросовісність дій Державного підприємства "Антонов" щодо кредитора Державного підприємства "Завод 410 ЦА", який надав кредит відповідача на підставі наданої позивачем гарантії про не здійснення примусового виконання рішень суду, в тому числі по справі №910/15640/20.

Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України). Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними.

Згідно зі статтею 13 Цивільного кодексу України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

З конструкції частини 3 статті 13 Цивільного кодексу України випливає, що дії особи, які полягають у реалізації такою особою свого права, однак вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, є формою зловживання правом.

Частина 1 статі 16 Цивільного кодексу України встановлює, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Разом з тим відповідно до частини 3 статі 16 Цивільного кодексу України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу, зокрема відмовити у захисті права, яким особа зловжила.

Відтак, зміна позивачем своєї позиції щодо не здійснення примусового виконання рішень суду після одержання Державним підприємством "Завод 410 ЦА" кредиту з посиланням на те, що даний лист був наданий лише з метою одержання відповідачем кредиту, не може вважатись добросовісною поведінкою позивача щодо іншої особи - кредитора відповідача.

Водночас, припинення діяльності Державним підприємством "Завод 410 ЦА" буде мати не лише економічні наслідки для держави (оскільки дане підприємство має стратегічне значення для держави Україна згідно постанови Кабінету Міністрів України №83 від 04.03.2015 "Про затвердження переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави"), а й порушувати імідж держави України перед іншими країнами та у світі в цілому.

Відтак, оцінивши наведені заявником посилання на обставини, які ускладнюють виконання рішення суду, надані заявником в обґрунтування своєї заяви документи та пояснення, враховуючи лист ДП "Антонов" вих. №126/3377-21 від 23.03.2021 про погодження відстрочення виконання рішення суду та пояснення представника позивача в судовому засіданні, які не відповідають критерію добросовісної поведінки, суд дійшов висновку про наявність підстав для відстрочки виконання рішення суду від 27.01.2021 у справі №910/15640/20 згідно статті 331 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, судом враховано, що відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Статтею 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Згідно з ст. 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

У рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні, необхідно враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто, довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Враховуючи викладене, а також достатність наведених заявником обставини щодо неможливості наразі виконати рішення від 27.01.2021 у справі №910/15640/20, з урахуванням принципів розумності та справедливості, а також дотримуючись принципу добросовісності стосовно інших осіб, суд вважає, що відстрочення рішення суду не порушить прав стягувача.

У відповідності до ч. 5 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

З огляду на викладене та з урахуванням надання позивачем кредитору відповідача гарантій не здійснення примусового виконання рішень суду, в тому числі в даній справі, протягом строку кредитування (який за твердженнями відповідача, які не заперечувались представником позивача, складає 360 днів), суд дійшов висновку про наявність підстав для відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 27.01.2021 у справі №910/15640/20, на один рік з дня ухвалення такого рішення, тобто до 27.01.2022.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 74, 232-235, 326, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Державного підприємства "Завод 410 ЦА" про відстрочення виконання рішення суду задовольнити повністю.

2. Відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 27.01.2021 у справі №910/15640/20 до 27.01.2022.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня складання повного тексту шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду або через Господарський суд міста Києва.

Повний текст ухвали складено 07.06.2021.

Суддя Р.В. Бойко