УХВАЛА

м. Київ

09.06.2021Справа № 910/9260/21
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши заяву C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову (до пред`явлення позову)

Особи, які отримають статус учасника справи:

відповідач 1: Товариство з обмеженою відповідальністю «Мастер-Авіа»

відповідач 2: Товариство з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Браво»

відповідач 3: Air Fleet Management S.A.L. (Компанія «Ейл Фліт Менеджмент С.А.Л.»)

третя особа 1: приватний виконавець Ляпін Дмитро Валентинович

третя особа 2: Державне підприємство «Сетам»

Без повідомлення (виклику) учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

08.06.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову (до пред`явлення позову), в якій заявник просить суд:

1) накласти арешт на авіаційні двигуни типу CFM56-3C1 серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 і встановити заборону на відчуження їх в межах виконавчого провадження ВП№60946140;

2) заборонити приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Ляпіну Дмитру Валентиновичу (посвідчення №0008 від 30.05.2017) та посадовим (службовим) особам Державного підприємства «Сетам», а також усім їх територіальним підрозділам вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію (відчуження) авіаційних двигунів типу CFM56-3C1 серійний НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5, у тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, оренду, вносити до статутного капіталу юридичних осіб та інше.

Відповідно статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову; забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (частини перша і третя статті 137).

Відповідно до частини одинадцятої статті 137 Господарського процесуального України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Розглянувши заяву C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову, суд дійшов висновку щодо часткового її задоволення, зважаючи на наступні обставини.

17.07.2018 між Air Fleet Management S.A.L. (Компанія «Ейл Фліт Менеджмент С.А.Л.») (продавець) та C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») (покупець) укладено Договір купівлі-продажу №1/14, відповідно до умов якого продавець продає покупцеві два двигуна CFM56-3C1 НОМЕР_4 та НОМЕР_5, а покупець зобов`язується оплатити вартість товару на умовах цього договору; право власності на товар переходить до покупця після підписання купчої з моменту оплати повної вартості товару.

18.07.2018 складена відповідна купча на двигуни CFM56-3C1 серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5.

18.07.2018 між C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») (орендодавець) та Air Fleet Management S.A.L. (Компанія «Ейл Фліт Менеджмент С.А.Л.») (орендар) укладено Договір оренди авіаційних двигунів №34/7, відповідно до умов якого орендодавець передає, а орендар приймає (два) двигуни моделі CFM56-3C1 серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 (для цивільного літака Боїнг (Boeing) 737-500, виробника - Boeing Company).

Відповідно до п. 2.2. Договору власником двигунів залишається орендодавець, а орендар користується ними протягом строку оренди.

Судом встановлено, що за Угодою про оперативну оренду повітряного судна (25737) від 18.06.2018 (укладеною між Air Fleet Management S.A.L. (Компанія «Ейл Фліт Менеджмент С.А.Л.») та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Браво») повітряне судно Boeing 737-548, серійний номер 25737, разом з двигунами CFM56-3C1 серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 перебувало в оренді Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Браво».

24.09.2018 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Мастер-Авіа» (іпотекодержатель) та Air Fleet Management S.A.L. (Компанія «Ейл Фліт Менеджмент С.А.Л.») (іпотекодавець) укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Латанюк І.А., зареєстрований в реєстрі за №2914, відповідно до умов якого іпотекодавець передає в іпотеку іпотекодержателю належне йому на праві власності майно, зокрема, літак Боїнг (Boeing) 737-500, двигун типу CFM56-3C1.

На сайті ІНФОРМАЦІЯ_1 розміщено інформацію про заплановане проведення на 14.06.2021 аукціону з продажу літака Боїнг (Boeing) 737-500, виробник Boeing Company, Seatlly, USA, рік випуску 1990, заводський номер (серійний номер) НОМЕР_6, державний реєстраційний знак НОМЕР_1 , серійні номери двигунів НОМЕР_2 та НОМЕР_3 .

Літак перебуває в іпотеці та належить боржнику на праві власності на підставі Іпотечного Договору № 2914 від 24.09.2018 року.

Відомості про обтяження майна: - 28065248 - Іпотека, іпотечний договір 2914, виданий 24.09.2018 ПН КМНО Латанюк І.А. ; 28063470 - Іпотека, іпотечний договір 2914, виданий 24.09.2018 ПН КМНО Латанюк І.А. ; 28064347- Заборона на нерухоме майна, іпотечний договір 2914, виданий 24.09.2018 ПН КМНО Латанюк І.А. ; 28061192 - Заборона на нерухоме майно, іпотечний договір 2914, виданий 24.09.2018 ПН КМНО Латанюк І.А. ; 7999669 - постанова про арешт 60946140 від 17.06.2020 Приватний виконавець ОСОБА_1 .

Як зазначає заявник, він є власником двигунів серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5, вказані двигуни не передавались в іпотеку будь-яким третім особам, а отже їх реалізацію на аукціоні, запланованому на 14.06.2021, є безпідставним.

Майно заявника, належне йому на праві власності, включено без належної правової підстави до складу майна, яке буде реалізовуватись на аукціоні 14.06.2021.

Не прийняття судом рішення про забезпечення позову призведе до протиправного відчуження майна заявника (двигунів серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5) на суму 350000,00 дол США.

При цьому, у випадку реалізації вказаного майна на аукціоні, новий власник не обмежений у виборі способів щодо їх розпорядження, а заявник знову змушений буде звертатись з позовом до суду з метою захисту свого права власності на вказані двигуни.

Заявник вказує, що він має намір звернутись з позовом до Господарського суду міста Києва з позовом про визнання права власності на двигуни серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 та виключення їх з переліку арештованого майна.

Забезпечення позову - це, по суті обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Враховуючи положення частини одинадцятої статті 137 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний з`ясувати, чи тотожні за змістом заявлені заходи забезпечення позову задоволенню заявлених позовних вимог, та не повинен вживати заходів забезпечення позову, якщо здійснення таких заходів забезпечення позову практично є задоволенням заявлених позовних вимог, і при цьому спір не вирішується по суті.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у справах № 906/824/17 (ухвала від 07.08.2018) та № 902/483/18 (постанова від 21.01.2019).

У немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Аналогічну правову позицію наведено у постановах від 30.03.2018 Верховного Суду по справі №905/2130/17 та від 13.02.2018 по справі №911/2930/17.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Право на ефективний засіб юридичного захисту» встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, в разі задоволення позову.

Слід зазначити, що згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії», було зазначено що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Водночас обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, якщо позивач звертається (має намір звернутися) до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З огляду на подані заявником до заяви про забезпечення позову докази, які досліджені судом, та викладені обгрунтування щодо необхідності для забезпечення позову, зважаючи на предмет позову, з яким заявник має намір звернутись до суду, суд дійшов висновку щодо наявності достатньо обгрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову (зважаючи на характер та предмет спору) істотно ускладнить чи унеможливить ефективний захист та поновлення порушених/оспорюваних прав/інтересів заявника, за захистом яких заявник має намір звернутись до суду, оскільки у випадку реалізації на аукціоні 14.06.2021 двигунів серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 (які, за твердженням заявника, є його власністю, а включення їх до лоту є безпідставним), заявник змушений буде звертатись до суду з новим позовом, що саме по собі суперечить принципу ефективності захисту.

Що стосується обраного заявником такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на власне майно, суд зазначає, що, зокрема, у постанові Верховного Суду від 24.02.2021 у справі №755/5333/20 вказано, що позов забезпечується накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві…тому є помилковим накладення арешту на майно особи, яка не є відповідачем у справі.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволенні заяви C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову в частині накладення арешту на майно, що належить самому позивачу, - двигуни серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Що стосується заяви C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову в іншій частині, суд вважає її обґрунтованою, так як за висновками суду застосування такого способу забезпечення позову у справі як заборона приватному виконавцю та посадовим особам Державного підприємства «Сетам» вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію (відчуження) майна в межах виконавчого провадження ВП№60946140, відповідає критеріям обґрунтованості, адекватності, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги (зокрема, обраний захід спроможний забезпечити ефективний захист його порушених прав та інтересів), імовірністю ускладнення ефективності захисту/відновлення поновлення прав та інтересів позивача, у випадку задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 2, 136, 137, 140, 235 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Заяву C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») про забезпечення позову (до пред`явлення позову) задовольнити частково.

2. Заборонити приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Ляпіну Дмитру Валентиновичу (01001, м. Київ, вул. Михайла Грушевського, буд. 10; посвідчення приватного виконавця №0008 від 30.05.2017) та посадовим (службовим) особам Державного підприємства «Сетам» (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код: 39958500), а також всім їх територіальним підрозділам вчиняти будь-які дії в межах виконавчого провадження ВП№60946140, спрямовані на реалізацію (відчуження) авіаційних двигунів типу CFM56-3C1 серійний номер НОМЕР_4 та серійний номер НОМЕР_5 у тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, оренду, вносити до статутного капіталу юридичних осіб та інше.

3. В іншій частині заяви відмовити.

Стягувач: C.A.Z. S.A.L. (Компанії «К.А.З. С.А.Л.») (street - 954/7 Bldg - hazmieh Beirut - Lebanon) (вулиця 954/7, будинок - Хазмієх, місто Бейрут, Ліван; номер реєстрації 1802765, місто Бейрут, дата реєстрації - 22.08.2008).

Боржник 1: Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович (01001, м. Київ, вул. Михайла Грушевського, буд. 10; посвідчення приватного виконавця №0008 від 30.05.2017).

Боржник 2: Державне підприємство «Сетам» (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код: 39958500).

Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 09.06.2021, підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому чинним законодавством України для виконання судових рішень, та може бути пред`явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку до 10.06.2024.

Відповідно до підпункту 17.5 п.17 Розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України дана ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання повного судового рішення. Згідно ч.8 ст.140 Господарського процесуального кодексу України оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.М. Спичак