ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"03" червня 2021 р.м. Одеса Справа № 916/1441/21

Господарський суд Одеської області у складі судді Цісельського О.В.,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (вх. № 2-709/21 від 01.06.2021р.) про забезпечення позову у справі № 916/1441/21

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідачів: 1) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

2) Товариства з обмеженою відповідальністю «ДП Державні Лотереї» (Фонтанська дорога, № 71, оф. 217, м. Одеса, 65016, );

за участю третьої особи без амостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: Привтаного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Легкобит Станіслава Олександровича ( АДРЕСА_3 )

про визнання договору недійсним, скасування державної реєстрації та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

25.05.2021р. за вх.№1490/21 до Господарського суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" за участю третьої особи без амостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Легкобит Станіслава Олександровича, в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу частини частки у статутному капіталі від 03.08.2020р., предметом якого є купівля-продаж частини частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «ДП Державні Лотереї» у розмірі 70 000 грн, що становить 7% статутного капіталу, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним акт приймання-передачі частини частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" від 03.08.2020р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С.О., зареєстровано в реєстрі за№ 1406, № 1407;

- скасувати реєстраційну дію за № 3022567 від 04.08.2020р. щодо державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, зміна складу або інформації про засновників, зміна складу засновників (учасників), або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи, проведену реєстратором Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Шубіною Т.Я.;

- витребувати з володіння з ОСОБА_2 частини частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" у розмірі 70 000 грн, що становить 7% статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" на користь ОСОБА_1 .

В обґрунтування підстав позову позивач посилається на те, що 06.09.2019р. на підставі рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ДП Державні Лотереї», оформленого протоколом № 06/09/2019 від 06.09.2019р., ОСОБА_1 , став учасником Товариства з часткою у статутному капіталі, яка дорівнює 27%. При цьому частка відповідача ОСОБА_2 складала 10%.

24.12.2020р. відбулися загальні збори учасників Товариства, на яких, поміж іншого, розглядалося питання включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань нових видів економічної діяльності Товариства, затвердження результатів внесення додаткових вкладів, де представником позивача було виявлено, що частка позивача у статутному капіталі зменшилася із 27% до 20%, а частка відповідача 1 збільшилася з 10 до 17%, частки інших засновників не змінювалися. При цьому, жодних договорів купівлі-продажу чи інших правочинів, на підставі яких міг відбутись перехід частки до відповідача 1, у статутному капіталі Товариства, позивач не підписував.

Крім того, позивач зауважив, що у матеріалах реєстраційної справи щодо Товариства міститься акт приймання-передачі частини частки у статутному капіталі Товариства від 03.08.2020р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом Є.О., зареєстрований в реєстрі за № 1406, № 1407, який підписаний нібито позивачем та відповідачем 1, проте як стверджує позивач, зазначений Акт він не підписував, з метою доведення цього ним було замовлено почеркознавче дослідження копії цього Акту.

Водночас, 01.06.2021р. від ОСОБА_1 на електронну адресу суду за вх. ГСОО № 2-709/21 надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яких органів Міністерства юстиції України та його територіальних органів, комісій, департаментів, (в тому числі Державному підприємству "Національні інформаційні системи"), а також нотаріусам, технічним адміністраторам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, в тому числі виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, державних адміністрацій, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи (зміни), скасовувати будь-які реєстраційні дії (проводити реєстраційні дії про скасування реєстраційних дій) щодо юридичної особи Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї", щодо зміни розміру статутного капіталу, зміни часток у статутному капіталі, зміни складу учасників, керівника або відомостей про керівника Товариства; щодо зміни відомостей про органи управління Товариства; щодо інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені товариства у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; щодо даних про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи, до набрання законної сили рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі в частині, акту приймання-передачі частки у статутному капіталі, скасування державної реєстрації змін, витребування з володіння частини частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю (справа № 916/1441/21).

Як зазначив позивач, 27.04.2021р. ним було отримано вимогу від учасника товариства ОСОБА_3 про скликання загальних зборів товариства, на яких будуть розглянуті наступні питання: 1) про обрання голови зборів; 2) про затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства; 3) про затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів; 4) про затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства; 5) про надання повноважень щодо державної реєстрації змін до відомостей про товариство.

Обґрунтовуючи необхідність вжиття вищевказаних заходів забезпечення позову позивач посилається на те, що наразі існує ризик того, що на позачергових загальних зборах учасників товариства, які призначені на 20.06.2021р., будуть прийняті рішення про затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасників товариства, відповідно до яких буде затверджене збільшення вартості часток учасників товариства, буде вирішуватись розмір часток учасників товариства та їх номінальна вартість з урахуванням фактично внесених учасниками товариства додаткових внесків.

Крім цього позивач зауважив, що в будь-який час відповідач 1 - ОСОБА_2 як власник частки у розмірі 17 відсотків у будь-який час може реалізувати своє право власника та може відчужити частку статутного капіталу на користь третіх осіб, що також унеможливить в подальшому виконання рішення суду щодо передачі саме частки у розмірі 7%.

Позивач наполягає на тому, що у разі зміни розміру статутного капіталу, а також у разі відчуження частки у статутному капіталі ОСОБА_2 на користь третіх осіб, обраний позивачем спосіб захисту стане неефективним та не призведе до захисту порушеного прав позивача, що неодноразово підтверджувалось рішеннями Верховного Суду, оскільки, у разі настання описаних вище обставин, ефективним способом захисту буде заявлення позову про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю та розмірів часток учасників у товаристві.

Щодо зустрічного забезпечення позивач вказав, що готовий його виконати, в тому числі шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом.

Вирішуючи питання щодо заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, суд дійшов висновку про таке.

Виходячи з загальних положень законодавства, суд вважає за необхідне зауважити, що забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача та інших осіб з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача та інших осіб з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вирішуючи питання стосовно необхідності у забезпеченні позову, суд виходить з того, що адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві та іншим особам вчиняти певні дії.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі частка у статутному капіталі товариства), стосовно якого є спір , може зникнути, зменшитись на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Але, у немайнових спорах має досліджуватися , чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного способу захисту порушених прав , оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Як вже зазначалося вище, вимогами позивача у даній справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу частини частки у статутному капіталі від 03.08.2020р., предметом якого є купівля-продаж частини частки у статутному капіталі ТОВ "ДП Державні Лотереї»" у розмірі 70 000 грн, що становить 7% статутного капіталу відповідача 2, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; визнання недійсним акту приймання-передачі частини частки у статутному капіталі ТОВ "ДП Державні Лотереї" від 03.08.2020р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С.О., зареєстровано в реєстрі за№ 1406, № 1407; скасування реєстраційної дії за № 3022567 від 04.08.2020р. щодо державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, зміна складу або інформації про засновників, зміна складу засновників (учасників), або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи, проведену реєстратором Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації Шубіною Т.Я. та - витребуваня з володіння з ОСОБА_2 частини частки у статутному капіталі ТОВ "ДП Державні Лотереї" у розмірі 70 000 грн, що становить 7% статутного капіталу ТОВ "ДП Державні Лотереї" на користь ОСОБА_1

Як встановлено судом, 13.10.2020р. на загальних зборах учасників ТОВ "ДП Державні Лотереї" було прийнято рішення про збільшення статутного капіталу до 10 000 000 грн, проте, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на час розгляду заяви про забезпечення позову, зареєстрований розмір статутного капіталу ТОВ "ДП Державні Лотереї" становить 1 000 000 грн, отже в силу приписів Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" рішення загальних зборів ТОВ "ДП Державні Лотереї" від 13.10.2020р. про збільшення розміру статутного капіталу до 10 000 000 грн не набрало законної сили, а тому є не чинним.

Окрім того, як вбачається з повідомлення про скликання загальних зборів учасників ТОВ "ДП Державні Лотереї" на вимогу учасника товариства, до порядку денного позачергових зборів, призначених на 20.06.2020р., включені питання які, на переконання суду, безпосередньо стосуються предмету позову у справі № 916/1441/21, а саме, затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства; затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів та затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства.

Аналізуючи заяву позивача про забезпечення позову, суд дійшов висновку, що заходи забезпечення позову, про вжиття яких просить позивач, а саме, про заборону державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яких органів Міністерства юстиції України та його територіальних органів, комісій, департаментів, (в тому числі Державному підприємству "Національні інформаційні системи"), а також нотаріусам, технічним адміністраторам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, в тому числі виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, державних адміністрацій, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи (зміни), скасовувати будь-які реєстраційні дії (проводити реєстраційні дії про скасування реєстраційних дій) щодо юридичної особи - Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" щодо: зміни керівника або відомостей про керівника Товариства; зміни відомостей про органи управління Товариства; інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені товариства у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; даних про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи до набрання законної сили рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі в частині, акту приймання-передачі частки у статутному капіталі, скасування державної реєстрації змін, витребування з володіння частини частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю (справа № 916/1441/21) не узгоджуються з предметом та підставами позову у цій справі, позивачем не обґрунтовано та беззаперечно не доведено суду яким чином невжиття цих заходів забезпечення позову вплине на виконання рішення суду у цій справі, на ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав (інтересів) позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Проте, з урахуванням того, що позивач у позові наполягає на тому, що частка у статутному капіталі відповідача 2 у розмірі 7 % номінальною вартістю 70 000 грн незаконно перейшла у власність відповідача 1 і у випадку відчуження ОСОБА_2 належної йому частки у статутному капіталі товариства третім особам, реєстрації рішення загальних зборів про збільшення статутного капіталу відповідача 2 до 10 000 000 грн від 13.10.2020 номінальна вартість спірної частки у розмірі 7% статутного капіталу збільшиться з 70 000 грн до 700 000 грн, а у випадку прийняття рішення на загальних зборах учасників товариства, призначених на 20.06.2020 про затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства, затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів та затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства відбудеться зміна розмірів часток учасників, що фактично призведе до зміни розміру частки позивача у статутному капіталі ТОВ "ДП Державні Лотереї".

Отже, суд вважає, що закінчення процедури збільшення статутного капіталу відповідача 2, яка запланована на 20.06.2021, до розгляду судом відповідного спору може суттєво утруднити виконання потенційного рішення суду в справі за позовом заявника до відповідачів, оскільки може мати наслідком подальше оскарження рішення загальних зборів від 20.06.2021, вчинених на його та на виконання рішення загальних зборів від 13.10.2020 реєстраційних дій, а також всіх наступних рішень загальних зборів, прийнятих учасниками з урахуванням змінених розмірів часток та статутного капіталу відповідача 2.

Таким чином, з урахуванням наведеного, на думку суду, обґрунтованим, співмірним та виправданим є такий спосіб забезпечення позову як заборона державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яких органів Міністерства юстиції України та його територіальних органів, комісій, департаментів, (в тому числі Державному підприємству "Національні інформаційні системи"), а також нотаріусам, технічним адміністраторам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, в тому числі виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, державних адміністрацій, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань - вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи (зміни), скасовувати будь-які реєстраційні дії (проводити реєстраційні дії про скасування реєстраційних дій) щодо ТОВ "ДП Державні Лотереї", щодо зміни розміру статутного капіталу, зміни часток у статутному капіталі, зміни складу учасників, оскільки ці заходи забезпечення позову не суперечать вимогам ст.137 ГПК України, не вплине на поточну господарську діяльність цього ТОВ "ДП Державні Лотереї", адже вона не впливає на можливість укладання товариством договорів з контрагентами, здійснення виробництва продукції, надання послуг тощо, не перешкоджає учасникам товариства реалізовувати свої корпоративні права, шляхом голосування на загальних зборах учасників товариства і повністю відповідають способу забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань".

Окрім того, такий вид забезпечення позовних вимог повністю співвідноситься із правовою позицією, викладеною у Постанові КГС ВС від 26.02.2020 у справі № 921/629/19, Постанові КГС ВС від 12.03.2020 у справі № 916/3479/19, Постанові КГС ВС від 19.10.2020 у справі № 916/30/20 та Постанові КГС ВС від 16.10.2020 у справі № 924/710/20.

При цьому, суд звертає увагу, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову. Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд керується тим, що у випадку задоволення позову, судове рішення має бути реалізованим, поза як це рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п.2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 р. № 18-рп/2012).

Із урахуванням цього, будь-яке можливе забезпечення позову, у випадку найменшої загрози його невиконання, є виправданим, якщо занижує поріг легітимного сподівання особи на захист свого порушеного права, і є законним, необхідним та збалансованим із правами усіх сторін спору.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також забезпечення реального виконання рішення суду та уникнення ускладнення або унеможливлення в подальшому виконання рішення суду або створення підстав для неможливості ефективного захисту або поновлення порушених прав бпозивача у випадку задоволення позову.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.06.2006р. у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003р. у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008р.) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і в пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Згідно із ч.5, 6 ст. 140 ГПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно з ч.1 ст.144 ГПК України ухвала підлягає негайному виконанню. Частиною 8 ст.140 ГПК України встановлено, що оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також, не перешкоджає подальшому розгляду справи.

При вирішені питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд ураховує, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед іншого є: верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, пропорційність.

Виходячи з викладеного, враховуючи обставини у даній справі та наявні у справі матеріали, суд вважає за можливе задовольнити заяву учасника ТОВ "ДП Державні Лотереї" ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі №916/1441/21 частково.

Окрім того, розглядаючи дану заяву про вжиття заходів забезпечення позову, з огляду на принципи змагальності, рівності і пропорційності, суд вважає за необхідне забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Порядок застосування інституту зустрічного забезпечення унормовано приписами статті 141 ГПК України.

Згідно з положеннями статті 141 ГПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Отже, під зустрічним забезпеченням слід розуміти спосіб гарантування відшкодування можливих збитків, які можуть бути заподіяні одній зі сторін господарського процесу забезпеченням позову.

З огляду на те, що зустрічне забезпечення не може бути вжито господарським судом без застосування заходів забезпечення позову, зустрічне забезпечення позову є залежним від інституту забезпечення позову. Умовно кажучи, зустрічне забезпечення є складовою частиною інституту забезпечення позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення позову як процесуальний засіб захисту відповідача має приблизно ті ж самі ознаки, що і забезпечення позову, і також передбачає дотримання принципів господарського судочинства, зокрема принципів змагальності, рівності і пропорційності, які теж мають місце у разі застосування зустрічного забезпечення. Більш того, саме запровадження цього захисного засобу спрямовано на забезпечення рівності правового статусу сторін; принцип пропорційності фактично виражений в частині 3 статті 141 ГПК України.

Відтак, під зустрічним забезпеченням позову слід розуміти механізм, що складається із тимчасових процесуальних дій господарського суду, що наділені обмежувальним характером для позивача і спрямовані на забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача, завданих забезпеченням позову.

Отже, на відміну від заходів забезпечення, завданням яких є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення спрямоване на захист прав та інтересів відповідача.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до зустрічного забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Відповідно до статті 144 ГПК України, ухвала господарського суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановляння незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову негайно надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також, залежно від виду вжитих заходів, направляється судом для негайного виконання державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів. Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Також суд звертає увагу, що положеннями статті 146 ГПК України передбачена можливість відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову. Так, у випадку залишення позову без розгляду або закриття провадження з інших, ніж зазначені у частині першій статті 142 цього Кодексу підстав, або у випадку ухвалення рішення суду щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися. У разі подання відповідного позову про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, протягом двадцяти днів з моменту набрання законної сили судовим рішенням, зазначеним у частині першій цієї статті, відшкодування збитків, заподіяних вжиттям заходів забезпечення позову, здійснюється в першу чергу за рахунок коштів зустрічного забезпечення.

З урахуванням часткового задоволення заяви про забезпечення позову, враховуючи, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач 1 у зв`язку із забезпеченням позову, суд вважає за необхідне встановити зустрічне забезпечення шляхом встановлення обов`язку ОСОБА_1 внести у строк до 10.06.2021р. (включно) на депозитний рахунок Господарського суду Одеської області грошові кошти у розмірі 70 000 (сімдесят тисяч) грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 76, 86, 136, 137, 140, 233-235 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 (вх. ГСОО № 2-709/21 від 01.06.2021р.) про забезпечення позову задовольнити частково.

2. Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, будь-яких органів Міністерства юстиції України та його територіальних органів, комісій, департаментів, (в тому числі Державному підприємству "Національні інформаційні системи"), а також нотаріусам, технічним адміністраторам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, в тому числі виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, державних адміністрацій, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи (зміни), скасовувати будь-які реєстраційні дії (проводити реєстраційні дії про скасування реєстраційних дій) щодо юридичної особи Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" в частині зміни розміру статутного капіталу, зміни часток у статутному капіталі та виходу зі складу учасників ОСОБА_2 до набрання законної сили рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі в частині, акту приймання-передачі частки у статутному капіталі, скасування державної реєстрації змін, витребування з володіння частини частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю (справа № 916/1441/21).

3. Встановити зустрічне забезпечення шляхом встановлення обов`язку ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) внести у строк до 10.06.2021р. на депозитний рахунок Господарського суду Одеської області (отримувач коштів: Господарський суд Одеської області, код отримувача: 03499997, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача: UA0005416) грошові кошти у розмірі 70 000 (сімдесят тисяч) грн. 00 коп. та докази виконання зустрічного забезпечення надати до суду.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ), що у випадку не внесення на депозитний рахунок Господарського суду Одеської області зустрічного забезпечення у розмірі 70 000 (сімдесят тисяч) грн. 00 коп. у строк до 10.06.2021 (включно) заходи забезпечення позову судом будуть скасовані.

5. В решті заяви відмовити.

6. За даною ухвалою стягувачем є: учасник Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї" ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

7. За даною ухвалою боржниками є: Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Державні Лотереї"( Фонтанська дорога, № 71, оф. 217, м. Одеса, 65016, код 38241581) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ).

Ухвала підлягає виконанню відповідно до вимог Закону України "Про виконавче провадження" № 1404-VIII від 02.06.2016 р.

Ухвала може бути пред`явлена до примусового виконання у строк, передбачений ст.12 Закону України "Про виконавче провадження".

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення (підписання).

Суддя Цісельський Олег Володимирович