ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

31.05.2021 м. Дніпро Справа № 908/3306/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Паруснікова Ю.Б. (доповідач)

суддів: Верхогляд Т.А., Вечірка І.О.

розглянувши в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду матеріали апеляційної скарги Приватного підприємства «Елком» на рішення Господарського суду Запорізької області від 12.03.2021 по справі № 908/3306/20 (суддя Зінченко Н.Г.) повний текст рішення складено 12.03.2021

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», (84302, м. Краматорськ Донецької області, вул. Комерційна, буд. 8)

до відповідача Приватного підприємства «Елком», (72500, смт. Якимівка Якимівського району Запорізької області, вул. Радянська, буд. 5)

про стягнення 64432,89 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 12.03.2021 позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до Приватного підприємства «Елком» про стягнення 64432,89 грн задоволено повністю.

Стягнуто з Приватного підприємства «Елком» на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» 45196,92 грн - неустойки, 19235,97 грн - штрафу та 2102,00 - судового збору.

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду Приватне підприємство «Елком» оскаржує його до Центрального апеляційного господарського суду та згідно вимог апеляційної скарги просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.05.2021 у справі № 908/3306/20 апеляційну скаргу залишено без руху.

Підставами залишення апеляційної скарги без руху апеляційним судом зазначено відсутність доказів сплати судового збору та обґрунтованого клопотання поважності причин пропуску строку для оскарження рішення суду.

Апелянтові надано строк 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 210), ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 05.05.2021 апелянтом отримано 12.05.2021.

21.05.2021 засобами поштового зв`язку апелянтом на адресу Центрального апеляційного господарського суду було направлено заяву від 21.05.2021 б/н про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано оригінал квитанції № ПН2320641 від 19.05.2021 про сплату судового збору на суму 3153,00 грн та клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку мотивоване: розглядом судом першої інстанції даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін; отриманням ПП «Елком» оскаржуваного рішення суду першої інстанції 17.03.2021; необхідністю збору інформації щодо порядку виконання робіт, яку міг надати тільки директор підприємства Лукасевич А.С. та виконавець робіт ОСОБА_1 , які в період з 18.03.2021 по 16.04.2021 перебували у службовому відрядженні.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що вказані скаржником причини пропуску строку подання апеляційної скарги не є поважними, а тому в задоволенні поданого клопотання про відновлення строку слід відмовити з огляду на наступне.

Вжиття заходів для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою покладається на апелянта.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається - протягом двадцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У даному випадку, повний текст рішення у даній справі скаладено місцевим господарським судом 12.03.2021, а тому останнім днем для подачі апеляційної скарги було 01.04.2021.

Всупереч нормам ГПК України, апеляційна скарга ПП «Елком» на адресу Господарського суду Запорізької області була направлена засобами поштового зв`язку лише 19.04.2020 091), тобто відповідачем пропущений строк апеляційного оскарження рішення суду на 17 днів.

Загальний порядок відновлення пропущених процесуальних строків врегульований ст. 119 ГПК України відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

З метою відновлення процесуального строку заявник має довести суду наявність відповідних обставин, їх поважність та непереборність, у зв`язку з тим, що норма про можливість відновлення процесуальних строків є по суті пільгою, що може використовуватися лише як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного із процесуальних строків.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, а заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням відповідних доказів.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

Колегія суддів зауважує, що відповідач був обізнаним з наявністю в суді спору по даній справі, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення 16.01.2021 поштового відправлення 882) з ухвалою суду про відкриття провадження у справі особисто директорові ПП "Елком" - Лукасевич (а. с. 179), який ходом розгляду справи не цікавився.

Як зазначає сам апелянт в клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, копію рішення суду ним отримано по пошті 17.03.2021, натомість оскаржено рішення лише 19.04.2021, тобто на 33-й день з моменту отримання копії рішення.

Доводи апелянта щодо неможливості вчасного звернення до суду з апеляційною скаргою з підстав перебування директора Лукасевича А.С. та виконавця робіт ОСОБА_1 у службовому відряженні з 18.03.2021 до 16.04.2021 по виконанню інших договорів колегія суддів не може визнати поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, оскільки ризики діяльності підприємства покладено на саме підприємство.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 ГПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, вищенаведені норми процесуального закону регламентують принцип диспозитивності судового процесу, згідно з яким особа самостійно або через уповноваженого представника здійснює свої процесуальні права та обов`язки.

При цьому, колегія судддів зауважує, що до клопотання про поновлення пропущеного строку відповідачем не додано жодного доказу в підтвердження перебування директора та виконавця робіт у службовому відрядженні з 17.03.2021 (в день отримання оскаржуваного рішення) по 16.04.2021, про що свідчить складений Центральним апеляційним господарським судом акт про відсутність вкладень - копій наказу № 14/2 від 17.03.2021 та посвідчень про відрядження, вказаних у додатку до клопотання б/н від 21.05.2021 по справі № 908/3306/20.

Апеляційний господарський суд зазначає, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за свою природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Одним із механізмів забезпечення реалізації гарантованого Конвенцією права особи на доступ до правосуддя, а також права на оскарження судового рішення (фактично - права на виправлення судової помилки) з урахуванням принципу правової визначеності, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду та строку на оскарження у розумних межах, з дотриманням засад оптимальності і пропорційності.

Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

Розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справа «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та правозастосовної практики.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, які наведені у клопотанні про поновлення строку слід визнати неповажними, відмовити в задоволенні клопотання скаржника про поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи те, що апелянтом не усунуто виявлені судом апеляційної інстанції недоліки апеляційної скарги протягом встановленого судом строку на їх усунення, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду, дійшла висновку про наявність підстав вважати не поданою апеляційну скаргу ПП "Елком" на рішення Господарського суду Запорізької області від 12.03.2021 по справі № 908/3306/20, і як наслідок, повернення її апелянтові без розгляду.

За змістом ч. 7 ст. 260 ГПК України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Керуючись статтями 234, 260 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Приватного підприємства "Елком" про поновлення строку на апеляційне оскарження на рішення Господарського суду Запорізької області від 12.03.2021 по справі № 908/3306/20 - відмовити.

Повернути Приватному підприємству "Елком" апеляційну скаргу б/н від 19.04.2021 на рішення Господарського суду Запорізької області від 12.03.2021 по справі № 908/3306/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі ст.ст. 286-289 ГПК України.

Додаток: - апеляційна скарга на 12 аркушах з конвертом; - заява про усунення недоліків на 108 з конвером та квитанцією № ПН2320641 від 19.05.2021 на суму 3153,00 грн.

Головуючий суддя Ю.Б. Парусніков

Судді: Т.А. Верхогляд

І.О. Вечірко