УХВАЛА

м. Київ

25.05.2021Справа № 910/6226/21
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "КРОСКО"

до ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ "КИЇВВОДОКАНАЛ"

про визнання недійсним виставленого розрахунку, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "КРОСКО" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ "КИЇВВОДОКАНАЛ" про визнання недійсним виставленого розрахунку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2021 залишено без руху позовну заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "КРОСКО", надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві.

Зазначена ухвала суду була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення №940 на адресу ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "КРОСКО", зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, яка є ідентичної із зазначеною у позовній заяві.

06.05.2021 на адресу суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з приміткою: «відправлення вручено 30.04.2021».

За таких обставин, останнім днем строку для усунення недоліків позовної заяви було 11.05.2021.

28.04.2021 до Господарського суду міста Києва від ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "КРОСКО" надійшла заява про зміну предмету позову, в якій позивач зазначає, що ознайомився з вимогами ухвали суду від 21.02.2021 в Єдиному державному реєстрі судових рішень та просить суд викласти предмет позову в наступному вигляді: «Скасувати оперативно-господарську санкцію ПАТ «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ», яка застосована до ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «КРОСКО» на підставі п. 4.12 Договору №19816/5-09-Т про надання послуг з водопостачання та приймання стічних вод через приєднані мережі від 24.10.2018 року, який укладено між ТОВ «ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «КРОСКО» та ПАТ «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ», п. 7.10, 8.1, 8.6 Правил приймання стічних вод абонентів у систему каналізації міста Києва, які затверджені розпорядженням КМДА від 12.10.2011 року №1897 в розмірі 51 899,23 грн., яка визначена в розрахунку 15/ВУ-Ф-06/177-02-2021 від 17.03.2021 року, який складено ПАТ «АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ «КИЇВВОДОКАНАЛ»».

Разом з тим, суд наголошує на тому, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2021 у даній справі, якою позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання обґрунтованих письмових пояснень (з зазначенням способу захисту прав або інтересів, передбаченого законом, або іншого способу захисту прав та інтересів, який не суперечить закону та посиланням на норми діючого законодавства) щодо пред`явлення позовних вимог, а саме: «визнати недійсним виставлений ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ "АКЦІОНЕРНА КОМПАНІЯ "КИЇВВОДОКАНАЛ" розрахунок 15/ВУ-Ф-06/177-02-2021 від 17.03.2021 року».

Так, зі змісту заяви про зміну предмету позову випливає, що позивач, замість вимоги про визнання недійсним виставленого розрахунку, з якою звернувся до суду, пред`явлено іншу вимогу немайнового характеру, тобто інший предмет, який має інші підстави спору, по котрій провадження ще не відкрито, на стадії залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивач, звернувшись із заявою про зміну предмета позову, фактично пред`явив іншу вимогу (предмет) з іншими підставами позову, на стадії залишення позовної заяви без руху.

Частиною 1 статті 46 ГПК України унормовано, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частиною 3 ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З приписів ч. 1 ст. 46 ГПК України вбачається, що позивач може подати або заяву про зміну предмету позову, або про зміну підстав позову, одночасна зміну предмета і підстав позову процесуальним кодексом не передбачено.

В свою чергу, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

При цьому, право позивача на збільшення/зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету, відмову від позовних вимог в частині може бути реалізовано лише після відкриття провадження у справі, а не на стадії залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, суд визнає, що позивачем не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі суду від 21.04.2021, а фактично здійснено подання нової позовної заяви у межах вже поданої позовної заяви, що суперечить приписам процесуального закону.

Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ураховуючи викладене та те, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, а надано нову позовну заяву в межах поданої позовної заяви, змінивши предмет позову, що суперечить нормам Господарського процесуального кодексу України, дана позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню позивачу, разом із заявою про зміну предмету позову та доданими до неї документами.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.

Беручи до уваги запровадження карантину та особливого режиму роботи суду, зважаючи на період перебування судді Приходько І.В. у відпустці, питання про повернення позовної заяви і доданих до неї документів та заяви про зміну предмету позову і доданих до неї документів вирішувалось 25.05.2021.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи та заяву про зміну предмету позову і додані до неї документи заявнику.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Приходько