УХВАЛА

27 травня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/6088/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек"

про відвід суддів Случа О. В., Волковицької Н. О. і Могила С. К.

у справі № 910/6088/19

за позовом Акціонерного товариства "Банк Форвард"

до Міністерства юстиції України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - 1) фізична особа-підприємець Краснокутський Олег Анатолійович, 2) ОСОБА_1 , 3) ОСОБА_2 , 4) Приватне підприємство "Компендіум" і 5) ОСОБА_3 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - 1) Товариство з обмеженою відповідальністю "Вікотек" і 2) ОСОБА_4 ,

про визнання протиправним і скасування наказу від 10.04.2019 № 1180/5, зобов`язання вчинити дії та визнання права власності

і за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору Приватного підприємства "Компендіум"

до Міністерства юстиції України

про визнання протиправним і скасування наказу від 10.04.2019 № 1180/5, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

30.04.2021 скаржник звернувся безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2020 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2021 у справі № 910/6088/19.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 14.05.2021 вказану касаційну заяву передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

25.05.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" до Верховного Суду надійшла заява про відвід колегії суддів у складі суддів Случа О. В. (головуючий), Волковицької Н. О. і Могила С. К.

В обґрунтування підстав для відводу колегії суддів у справі № 910/6088/19 заявник зазначив, що (1) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи та є (2) інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді.

Обґрунтовуючи підстави для відводу колегії суддів у цій справі заявник зазначив, що (1) автоматизований розподіл касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" проведено з грубим порушенням порядку використання автоматизованої системи документообігу суду і вимог Господарського процесуального кодексу України оскільки, ухвалою Верховного Суду від 30.03.2021 касаційну скаргу було повернуто скаржникові, а отже положення Господарського процесуального кодексу України не передбачають подальше здійснення колегією суддів у визначеному складі інших процесуальних дій відносно касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" у зв`язку з тим, що після прийняття 30.03.2021 ухвали про повернення касаційної скарги, здійснення процесуальних дій у справі визначеним складом суду було завершено, а отже наявні порушення пункту 3 розділу VIII "Автоматизований розподіл судових справ між суддями" Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді і що (2) предметом спору у справі № 910/6088/19 є вимога про право власності на об`єкти нерухомого майна, яке і на даний час, і на час розгляду справи в судах попередніх інстанцій було зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю "Вікотек", а спірне майно, вимоги щодо якого заявлені позивачем і третьою особою із самостійними вимогами, входить до майна боржника (ліквідаційної маси або майна, яке використовується в процедурі санації), оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.04.2019 відкрито провадження у справі № 910/22788/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек", а отже, спір у справі № 910/6088/19 як такий, що пов`язаний з банкрутством, повинен розглядатися колегією суддів зі складу судової палати для розгляду справ про банкрутство, проте для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" помилково визначено колегію суддів зі складу судової палати, яка має спеціалізацію земельних відносин та права власності.

Розглянувши зазначену заяву, Суд вважає її безпідставною та необґрунтованою з огляду на таке.

Статтями 38, 42 Господарського процесуального кодексу України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, в тому числі і про відвід судді з підстав передбачених статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України. Відвід повинен бути вмотивованим.

Зокрема пунктами 4, 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи та/або є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland) зазначено, що у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Відповідно до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Оскільки стаття 35 Господарського процесуального кодексу України не містить вичерпного переліку обставин для відводу, вирішення питання про визнання тих чи інших обставин такими, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (у випадку відсутності передбачених обов`язкових підстав, визначених, зокрема, у частинах першій-четвертій вказаної статті), лежить в межах повноважень Суду. В свою чергу, посилання на відповідні обставини повинно бути обґрунтованим, а самі обставини - такими, що дійсно викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Розглянувши заяву про відвід колегії суддів, Суд дійшов висновку про її необґрунтованість, з огляду на таке.

Статтями 38, 42 Господарського процесуального кодексу України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, зокрема і про відвід судді.

Статтею 35 Господарського процесуального кодексу України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; чи є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами першою, другою, третьою статті 32 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами першою, другою, третьою статті 6 Господарського процесуального кодексу України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Керуючись частиною четвертою статті 37, пунктом 2 частини п`ятої статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтею 32 Господарського процесуального кодексу України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8, зборами суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийнято рішення від 08.04.2019 № 4, яким вирішено передавати раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів) касаційні скарги, що надійшли до касаційного суду після визначення судді-доповідача у цій справі, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції, після її розгляду палатою, об`єднаною палатою та Великою Палатою.

Таким чином касаційні скарги, які надійшли в межах однієї справи після здійснення автоматизованого розподілу судової справи вперше та визначення судді-доповідача у цій справі, передаються на розгляд саме визначеному судді-доповідачу, крім зазначених вище випадків.

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно із частинами четвертою та восьмою статті 15 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб. Несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи та в розподіл справ між суддями має наслідком відповідальність, встановлену законом.

За змістом частини шістнадцятої статті 32 Господарського процесуального кодексу України результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Із наведеного вище вбачається, що судді не мають будь-яких нормативно встановлених механізмів формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За даними, отриманими з бази даних автоматизованої системи документообігу суду (комп`ютерна програма "Діловодство спеціалізованого суду"), згідно з автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 01.02.2021, була передана для розгляду колегії суддів: Случ О. В. - головуючий, Волковицька Н. О., Могил С. К.

Оскільки касаційні скарги на судові рішення у справі № 910/6088/19 вже перебували у провадженні колегії суддів у складі: Случа О. В. - головуючий, Волковицька Н. О., Могил С. К., касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" на рішення Господарського суду міста Києва від 02.03.2020 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2021 у справі № 910/6088/19 розподілена шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) від 14.05.2021.

Отже, розподіл справи № 910/6088/19 між суддями відбувся у відповідності до Господарського процесуального кодексу України і Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями).

Щодо порушення спеціалізації при визначенні складу колегії суддів, з урахуванням того, що щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" порушено справу про банкрутство, колегія суддів зазначає, що відповідно до норм частини другої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства розгляд позовних вимог у спорі, в якому боржник бере участь в іншому правовому статусі, ніж сторона такого спору, має здійснюватися поза межами справи про банкрутство такого боржника, тобто в окремому позовному провадженні, а отже, відповідно до диспозиції статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства участь боржника у спорі саме як сторони (позивача, відповідача) передбачає, що у будь-якому разі за результатами розгляду спору настають правові наслідки для боржника (набуття, припинення, зміна прав чи обов`язків).

Водночас з огляду на диспозицію статті 50 Господарського процесуального кодексу України можливий вплив рішення суду у спорі на права або обов`язки третьої особи без самостійних вимог допускає, що за результатами розгляду відповідного спору такі правові наслідки можуть не настати, тож участь боржника у спорі як третьої особи без самостійних вимог унеможливлює розгляд такого спору в межах справи про банкрутство за правилами статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 910/22904/15.

А отже, доводи заявника в цій частині є необґрунтованими і передчасними.

Також заява про відвід не містить інших доводів та доказів, які б підтверджували чи викликали сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів.

Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 35, 38, 39, 230, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" про відвід суддів Случа О. В., Волковицької Н. О. і Могила С. К. у справі № 910/6088/19 визнати необґрунтованою.

2. Передати наявні матеріали на автоматизований розподіл для визначення судді з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікотек" про відвід суддів Случа О. В., Волковицької Н. О. і Могила С. К. у справі № 910/6088/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил