ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"19" травня 2021 р. Справа№ 911/3513/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Грека Б.М.

Гарник Л.Л.

розглянувши заяву про поновлення строку для подачі апеляційної скарги ОСОБА_1 та на на ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017 року

у справі №911/3513/16 (суддя О.В. Щоткін)

за заявою Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ"

про порушення справи про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

До господарського суду Київської області 31.10.2016 р. надійшла заява Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" в порядку ст. 11 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Ухвалою господарського суду Київської області від 30.01.2017 порушено провадження у справі № 911/3513/16 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" (), введено процедуру розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ", та визнано Публічне акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" кредитором Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" з безспірними грошовими вимогами у розмірі 589 036,10 грн., які складаються з 500 000 грн. Боргу, 54 666,67 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом, 22 500,00 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом та 11 869,43 грн. судового збору).

З метою виявлення усіх кредиторів з вимогами за зобов`язаннями боржника, суд за допомогою автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду" 30.01.2017 здійснив офіційне оприлюднення оголошення про порушення справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет, номер публікації якого 39804.

У встановлений ст. 23 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" 30-денний строк від дня офіційного оприлюднення оголошення про порушення провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" до суду звернулось Публічне акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" із заявою про визнання додаткових кредиторських вимог до боржника у розмірі 1 835 176, 34 грн.

Ухвалою суду вказана заява була прийнята до розгляду, який призначено на 10.04.2017.

Ухвалою суду від 10.04.2017 розгляд заяви про визнання додаткових грошових вимог Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" було відкладено на 28.04.2017 року для надання додаткових пояснень з приводу періодів виникнення заборгованості.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.04.2018 року Визнати Публічне акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" кредитором Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" з додатковими грошовими вимогами у сумах: 707 777,77 грн. заборгованості по відсоткам за користування кредитом - 4 черга; 994 565,23 грн. пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором - 6 черга; 130 500,00 грн. заборгованості по комісії за користуванням кредитом - 4 черга; 196 114,60 грн. заборгованості за кредитом - 4 черга; 315 108,11 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом - 4 черга; 366 648, 21 грн. пені - 6 черга, 1600,00 грн. комісії - 4 черга; 13 780,00 грн. та 3 200 грн. судового збору - 1черга; 12 471,54 грн. пені - 6 черга.

Крім того, 13.05.2017 від розпорядника майна на адресу суду надійшло клопотання про затвердження реєстру вимог кредиторів, а також клопотання про продовження строку процедури розпорядження майном на 1 місяць.

Ухвалою Господарського суду Київської області від19.05.2017 року закінчено попереднє засідання господарського суду. Затверджено реєстр вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія-Північ" (07101, Київська обл., м. Славутич, Московський квартал, 3, ), до якого включити вимоги Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" в наступних сумах:

- 500 000,00 грн. боргу - 4 черга;

- 54 666,67 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом - 4 черга;

- 22 500,00 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом - 4 черга;

- 11 869,43 грн. судового збору - 4 черга;

- 707 777,77 грн. заборгованості по відсоткам за користування кредитом - 4 черга;

- 994 565,23 грн. пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором - 6 черга;

- 130 500,00 грн. заборгованості по комісії за користуванням кредитом - 4 черга;

- 196 114,60 грн. заборгованості за кредитом - 4 черга;

- 315 108,11 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом - 4 черга;

- 366 648, 21 грн. пені - 6 черга,

- 1600,00 грн. комісії - 4 черга;

- 13 780,00 грн. судового збору- 1черга;

- 3 200 грн. судового збору - 1черга;

- 12 471,54 грн. пені - 6 черга;

Загалом 3 330 801, 56 грн., що складають: 1 черга - 16980,00 грн. (судові витрати); 4 черга - 1 940 136, 58 грн. (основний борг); 6 черга - 1 373 684, 98 грн. (неустойка). Продовжено строк процедури розпорядження майном Боржника ТОВ "Нова Лінія-Північ" на 1 місяць. Зобов`язано розпорядника майна Боржника арбітражного керуючого Демчана О.І. організувати проведення загальних зборів кредиторів Боржника; письмово повідомити учасників у справі про банкрутство про місце, дату і час проведення зборів кредиторів Боржника, належні докази про що надати суду. Скликання перших загальних зборів кредиторів провести до 23.06.2017 року. Зобов`язано розпорядника майна Боржника арбітражного керуючого Демчана О.І. надати суду протокольне рішення зборів кредиторів Боржника про утворення і склад комітету кредиторів Боржника, протокол засідання комітету кредиторів та протокол зборів кредиторів Боржника з прийнятим рішенням щодо введення наступної судової процедури банкрутства. Зобов`язано за результатами проведення зборів кредиторів, розпоряднику майна боржника надати господарському суду в судове засідання, яке відбудеться 23.06.2017 о 10:00 год. протокол зборів кредиторів.

Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 19.05.2017 року скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017 року у справі №911/3513/16 в частині визнання та затвердження вимог Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" та прийняти нове рішення, яким визнати кредиторські вимоги Публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" у сумі: 500 000,00 грн. боргу - 4 черга, 11 869,43 грн. судового збору - 4 черга, 13 780,00 грн. судового збору- 1черга, 3 200 грн. судового збору - 1черга, реєстру кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія - Північ", у включенні до реєстру вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова Лінія - Північ" інших кредиторських вимог Публічного акціонерного товариства комерційний банк - відмовити.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду), апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді: Отрюха Б.В., суддів: Грека Б.М., Гарник Л.Л.

В апеляційній скарзі, апелянт зазначив, що він не брав участі у розгляді справи №911/3513/16, відповідно не був повідомлений про результати її розгляду і не знав про розмір та підстави заявлених кредиторських вимог.

В ході розгляду заяви ТОВ "Нова Лінія-Північ" в особі ліквідатора - арбітражного керуючого Демчана О.І. про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями ТОВ "Нова Лінія-Північ" у зв`язку з доведенням до банкрутства на керівників та учасників боржника, зокрема й на ОСОБА_1 та стягнення на користь ТОВ "Нова Лінія-Північ" 3 508 431,23 грн.

За словами апелянта, зазначені обставини були з`ясовані лише при особистій участі ОСОБА_1 у судовому засіданні та подальшому ознайомленні його представником з матеріалами справи про банкрутство ТОВ "Нова Лінія-Північ".

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2021 року розгляд клопотання про поновлення строку для подачі апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017 року у справі № 911/3513/16 призначити на 19.05.2021 року. Судове засідання відбудеться о 15 год. 00 хв.

19.04.2021 року через відділ документального забезпечення від Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» надійшли заперечення щодо відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 28.04.2017.

18.05.2021 року через відділ документального забезпечення від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні 19.05.2021, представники Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Нова Лінія-Північ» надали пояснення стосовно розгляду справи за відсутності представника ОСОБА_1 та по суті заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши клопотання про відкладення колегія суддів зазначає про наступне.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Стаття 43 ГПК України зобов`язує сторони добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Частиною 11 статті 270 ГПК України, яка визначає порядок розгляду апеляційної скарги, встановлено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

При цьому, судом врахований принцип ефективності судового процесу, який діє у господарському судочинстві і направлений на недопущення затягування процесу, а також враховано положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яким передбачено, що справа має бути розглянута судом у розумний строк.

Учасники справи були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, явка представників сторін у судове засідання, обов`язковою не визнавалась, позиція скаржників 1 і 2 достатньо повно викладена в апеляційних скаргах.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Ryabykh v.Russia» від 24.07.2003 року, «Svitlana Naumenko v. Ukraine» від 09.11.2014 року зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін, «Розумність» строку визначається окремо для кожної справи. Для цього враховують її складність та обсяг, поведінку учасників судового процесу, час, необхідний для проведення відповідної експертизи (наприклад, рішення Суду у справі «G. B. проти Франції»), тощо. Отже, поняття «розумний строк» є оціночним, суб`єктивним фактором, що унеможливлює визначення конкретних строків судового розгляду справи, тому потребує нормативного встановлення.

Точкою відліку часу розгляду справи протягом розумного строку умовно можна вважати момент подання позовної заяви до суду.

Роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді

справ (рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі «Красношапка проти України»).

Крім того, колегія зазначає, що на даний час розглядається заява про поновлення строку на апеляційне оскарження а не сама апеляційна скарга.

Отже, керуючись наведеними приписами та нормами, судова колегія вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників скаржника за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 5 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) у справах про банкрутство склад учасників справи визначається Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 254 учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції. Ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Частиною 2 статті 255 ГПК України встановлено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції можуть подавати учасники справи відповідно до цього Кодексу та Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

За визначенням абзацу шістнадцятого частини першої статті 1 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" учасники у справі про банкрутство - сторони, забезпечені кредитори, арбітражний керуючий (розпорядник майна, керуючий санацією, ліквідатор), власник майна (орган, уповноважений управляти майном) боржника, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Законом, інші особи, які беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.

В обґрунтування причин пропуску процесуального строку, апелянт, посилаючись на норми ч. 3 статті 256 Господарського процесуального кодексу України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду справи №911/3513/16 про банкрутство ТОВ «Нова Лінія-Північ» судом було прийнято ухвалу від 19.05.2017, внаслідок якої було закінчено попереднє засідання господарського суду. Затверджено реєстр вимог кредиторів ТОВ "Нова Лінія-Північ" до якого включити вимоги Публічного акціонерного товариства комерційний банк Приватбанк в наступних сумах:

- 500 000,00 грн. боргу 4 черга;

- 54 666,67 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом 4 черга;

- 22 500,00 грн. заборгованість по комісії за користування кредитом 4 черга;

- 11 869,43 грн. судового збору 4 черга;

- 707 777,77 грн. заборгованості по відсоткам за користування кредитом 4 черга;

- 994 565,23 грн. пені за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором 6 черга;

- 130 500,00 грн. заборгованості по комісії за користуванням кредитом 4 черга;

- 196 114,60 грн. заборгованості за кредитом 4 черга;

- 315 108,11 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом 4 черга;

- 366 648, 21 грн. пені 6 черга,

- 1600,00 грн. комісії 4 черга;

- 13 780,00 грн. судового збору 1черга;

- 3 200 грн. судового збору 1черга;

- 12 471,54 грн. пені 6 черга;

Загалом 3 330 801, 56 грн., що складають: 1 черга 16980,00 грн. (судові витрати); 4 черга 1 940 136, 58 грн. (основний борг); 6 черга 1 373 684, 98 грн. (неустойка), в свою чергу згідно ЄДРСР дану ухвалу надіслано судом: 26.05.2017 року, зареєстровано: 29.05.2017 року, оприлюднено: 31.05.2017 року.

Враховуючи приписи ст. 256 ГПК України, встановлений законом строк на апеляційне оскарження ухвали місцевого господарського суду сплив 10.06.2017 року.

Проте, апелянт не зазначив, які саме обставини у період з 19.05.2017 (з моменту винесення ухвали) до 31.05.2017 (день оприлюднення в ЄДРСР) перешкоджали підготувати апеляційну скаргу та подати її до суду апеляційної інстанції з відповідним клопотанням про поновлення пропущеного строку.

Крім того, слід зазначити, що 15.04.2019 ухвалою Господарського суду Київської області прийнято до розгляду заяву ліквідатора ТОВ "Нова Лінія-Північ" про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями ТОВ "Нова Лінія-Північ" у зв`язку з доведенням до банкрутства на керівників та учасників боржника.

Таким чином, з моменту, коли апелянт дізнався про наявність оскаржуваної ухвали до моменту подачі апеляційної скарги пройшло майже 2 роки.

А з моменту, коли ОСОБА_1 було залучено до участі у справі та, безпосередньо, ознайомлений з заявленими вимогами минуло більше одного року.

Тобто апелянтом жодним чином не було обґрунтовано неможливість подання апеляційної скарги з моменту його можливості ознайомлення з повним текстом оскаржуваного рішення. При цьому, на переконання колегії суддів, відсутність в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення не виключає обставин того, що сторона могла бути ознайомлена з повним текстом судового рішення та не була позбавлена можливості викласти свою правовому позицію в апеляційній скарзі ще в травні 2017 року.

Водночас, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У справі "Мушта проти України", no. 8863/06, від 18.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У справі "Пономарьов проти України", no. 3236/03, від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини зазначив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України" вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. п. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення у справі "Устименко проти України").

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення у справі "Устименко проти України").

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, колегія суддів звертає увагу, що апелянтом не наведено переконливих обставин та не надано на їх підтвердження відповідних доказів, які б підтверджували існування обставин, що перешкоджали ОСОБА_1 подати апеляційну скаргу ще в травні 2017.

З урахуванням наведеного Північний апеляційний господарський суд не знаходить підстав для визнання поважними причин пропуску строку ОСОБА_1 на апеляційне оскарження, а відтак клопотання ОСОБА_1 про відновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 19.05.2017 у справі №911/3513/16 задоволенню не підлягає.

Отже, з огляду на вищевикладене, зазначені причини пропуску 10-денного строку оскарження ухвали суду першої інстанції не є поважними.

Згідно ч. 4 ст. 260 ГПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 234, 260, п. 4 ч. 1 ст. 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд-

УХВАЛИВ:

1.Відхилити клопотання ОСОБА_1 про відновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017р. по справі №911/3513/16.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017 у справі №911/3513/16.

3.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 19.05.2017р. по справі №911/3513/16 (з доданими до неї матеріалами) направити ОСОБА_1 .

4.Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Б.М. Грек

Л.Л. Гарник