ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2021 р. Справа№ 910/16796/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Куксова В.В.

Тищенко А.І.

за участю секретаря судового засідання: Майданевич Г.А.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 26.05.2021 року у справі №910/16796/20 (в матеріалах справи).

Розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.03.2021

у справі №910/16796/20 (суддя Князьков В.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ"

до відповідача Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про зобов`язання припинити дії та стягнення безпідставно набутих коштів в розмірі 673 814,99 грн.

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» (надалі - ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ», позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (надалі - ПрАТ «НЕК «Укренерго», відповідач) про зобов`язання припинити дії, спрямовані на нарахування послуг з передачі електричної енергії по Договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 17.04.2019 №0066-02024 при здійсненні експорту електричної енергії та включення таких послуг до первинних документів, якими оформлюються послуги з передачі електричної енергії та стягнення 4 517 567,88 грн безпідставно набутих коштів.

Разом з позовною заявою ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» подало заяву про забезпечення позову, у якій просило суд заборонити відповідачу до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/16796/20 вживати щодо позивача заходи, передбачені главою 1.7 розділу І Правил ринку, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 307 від 14.03.2018 (надалі - Правила ринку).

Заява позивача про забезпечення позову обґрунтована тим, що:

- оператором системи передачі в Україні є ПрАТ «НЕК «Укренерго», яке є суб`єктом природної монополії з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами на всій території України;

- ПрАТ «НЕК «Укренерго», як оператор системи передачі, всупереч умовам договору про надання послуг з передачі електричної енергії систематично нараховує позивачу плату за послуги з передачі електричної енергії при здійсненні експорту та надсилає ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» рахунки;

- 16.10.2020 ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» отримано повідомлення від ПрАТ «НЕК «Укренерго» № б/н щодо зобов`язання застосувати з 19.10.2020 до учасників ринку електричної енергії статус «Переддефолтний» за неоплату такими учасниками ринку послуг з передачі електричної енергії. Цим повідомленням відповідач попередив позивача, що товариство, у зв`язку із наявністю заборгованості за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0066-02024 від 17.04.2019, набуде статус «Переддефолтний», а надалі - «Дефолтний», якщо не сплатить заборгованість протягом 30 днів;

- в результаті застосування до позивача статусу «Переддефолтний», та, як наслідок, статусу «Дефолтний», відповідач позбавить позивача можливості ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» виконувати операції з купівлі - продажу електричної енергії на організованих сегментах ринку електричної енергії та за двосторонніми договорами без відповідного фізичного постачання електричної енергії кінцевим споживачам;

- умовами укладеного між сторонами договору про надання послуг з передачі електричної енергії № 0066-02024 від 17.04.2019 оплата послуг на передачу електричної енергії при здійсненні експортних операцій не передбачена;

- 07.02.2020 постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - НКРЕКП) № 360 було внесено зміни до Кодексу системи передачі, які запроваджували оплату послуг з передачі електричної енергії при здійсненні експортних операцій. В той же час дію постанови НКРЕКП від 07.02.2020 № 360 в цій частині було зупинено згідно ухвал Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 у справі № 640/3041/20 та від 03.08.2020 у справі № 640/17640/20. Тобто зміни до Кодексу системи передачі, які передбачали оплату експортерами послуг з передачі електричної енергії не діяли, а тому у відповідача було відсутнє право здійснювати нарахування плати за передачу електричної енергії за обсяги, що були експортовані ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» та вимагати їх оплату.

З огляду на те, що дії відповідача щодо включення обсягів експортованої електричної енергії до вартості послуг з передачі, без прямої вказівки на те в договорі, призводять до неправомірного нарахування позивачу заборгованості за послуги з передачі, які фактично не надаються, ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» стверджувало, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до припинення його діяльності, оскільки він є учасником ринку електричної енергії та здійснює діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, виданої відповідно до постанови НКРЕКП від 15.02.2019 №222, а купівля-продаж електричної енергії є основним видом господарської діяльності позивача.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 06.11.2020, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 у справі № 910/16796/20, заяву ТОВ «ДЕ ТРЕЙДИНГ» про забезпечення позову задовольнив частково, заборонивши до набрання законної сили рішенням суду у цій справі ПрАТ «НЕК «Укренерго» вживати по відношенню до позивача деякі заходи, передбачені пунктами 1.7.1 - 1.7.5 глави 1.7 розділу І Правил ринку.

Ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції мотивовані тим, що:

- такі заходи забезпечення позову, як заборона відповідачу вчиняти певні дії, мають на меті запобігти невиправданому порушенню прав та інтересів позивача, а отже, невжиття таких заходів може істотно ускладнити ефективний захист прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду;

- вжиття заявлених позивачем у заяві заходів забезпечення позову не зумовлює жодним чином вирішення спору по суті, оскільки спрямоване виключно на збереження існуючого статусу позивача на ринку електричної енергії та недопущення негативних наслідків (у вигляді усунення учасника з ринку) до вирішення спору у цій справі;

- обставин, що обраний позивачем вид забезпечення позову у цьому випадку, призведе до невиправданого обмеження прав відповідача чи інших осіб, ані місцевим господарським судом під час розгляду справи, ані судом апеляційної інстанції під час перегляду справи в апеляційному порядку не встановлено;

- вжиті заходи забезпечення позову відповідають вимогам процесуального законодавства, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позову.

Верховний Суд постановою від 12.03.2021 ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 у справі №910/16796/20 змінено, конкретизувавши, що вжиті заходи забезпечення стосуються лише заборгованості за послуги з передачі експортованої електричної енергії. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 у справі № 910/16796/20 залишено без змін.

26.03.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" про роз`яснення судового рішення, в якій позивач просив роз`яснити, які саме заходи, передбачені главою 1.7 розділу І Правил ринку, заборонено вживати Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго" згідно з ухвалою від 06.11.2020 Господарського суду міста Києва по справі №910/16796/20, оскільки йому є незрозумілим зміст кожного із вжитих судом заходів забезпечення позову з урахуванням внесення Верховним Судом змін до судових рішень.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 у справі №910/16796/20 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" про роз`яснення судового рішення.

Роз`яснено, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 по справі №910/16796/20 забезпечено позов шляхом заборони Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго" до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/16796/20:

- застосовувати заходи щодо присвоєння Товариству з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" статусу «Переддефолтний» відповідно до положень п. 1.7.1. Глави 1.7. розділу I Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 307 від 14.03.2018, у зв`язку з наявністю заборгованості за послуги з передачі експортованої електричної енергії;

- надсилати Товариству з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" та регулятору повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ статусу «Переддефолтний»;

- публікувати на офіційному веб-сайті адміністратора розрахунків повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" статусу «Переддефолтний» із зазначенням дати набуття такого статусу;

- використовувати фінансові гарантії, що надаються Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" для покриття його заборгованості перед оператором системи передачі;

- використовувати фінансові гарантії, що надаються Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ", для покриття заборгованості перед адміністратором розрахунків;

- направляти до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ", його ЄДРПОУ, розміру простроченої електропостачальником оплати вартості його небалансів електричної енергії;

- надсилати Товариству з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" та регулятору повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" статусу «Дефолтний»;

- публікувати на офіційному веб-сайті адміністратора розрахунків повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" статусу «Дефолтний» із зазначенням дати набуття такого статусу;

- зупиняти майбутні та скасовувати діючі реєстрації двосторонні договори щодо продажу електричної енергії Товариством з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ";

- встановлювати нульовий обсяг продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку для Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ";

- здійснювати переведення постачання електричної енергії споживачам Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" на постачальника «останньої надії» відповідно до Правил роздрібного ринку;

- направляти до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ", його ЄДРПОУ та кінцевий розмір простроченої оплати вартості його небалансів електричної енергії.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 у справі №910/16796/20 та відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "ДЕ ТРЕЙДИНГ" в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається на те, що оскаржуване судове рішення є незаконне та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм процесуального права.

Скаржник стверджує, що позивач, подавши заяву про роз`яснення судового рішення, фактично просив суд змінити раніше вжиті заходи забезпечення позову або збільшити кількість цих заходів, що суперечить постанові Верховного Суду від 12.03.2021 у даній справі.

Також скаржник стверджує, що роз`яснюючи зміст ухвали від 06.11.2021, суд першої інстанції фактично спростував висновки, викладенні у постанові Верховного Суду від 12.03.2021, вказавши, що заборгованість за послуги з передачі електричної енергії стосується лише одного із заходів забезпечення.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.04.2021, справу №910/16796/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Куксов В.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 у справі №910/16796/20 та розгляд вказаної скарги призначено на 26.05.2021 об 14:00 год.

14.05.2021 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, як таке, що прийнято у повній відповідності до вимог законодавства України. Також позивач вказує, що підставою для звернення до суду першої інстанції із заявою про роз`яснення судового рішення стало те, що йому був незрозумілим зміст вжитих судом заходів забезпечення позову з урахуванням резолютивної частини постанови Верховного Суду від 12.03.2021 у даній справі.

Третя особа наданим їй процесуальним правом не скористалася та у судове засідання, яке відбулося 26.05.2021, не з`явилася, своїх представників не направила, про причини своєї неявки суд не повідомила. При цьому, судом апеляційної інстанції було вчинено всі дії з метою належного повідомленні їх про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

Враховуючи викладене та те, що матеріали справи містять докази повідомлення учасників судового процесу про дату, час та місце судового засідання, явка представників учасників справи не визнавалась обов`язковою, а також нез`явлення її не перешкоджає розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає можливим розглянути дану скаргу у відсутності третьої особи.

Також третя особа не скористалася своїм правом згідно ч.1 ст.263 ГПК України та не надала суду відзиву на апеляційну скаргу, що згідно ч.3 ст.263 ГПК не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення.

26.05.2021 в судовому засіданні представники скаржника підтримали вимоги апеляційної скарги та просили її задовольнити, а оскаржуване судове рішення скасувати.

В свою чергу, представник позивача заперечив проти вимог апеляційної скарги та підтримав доводи наведенні у відзиві на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали суду, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції не підлягає скасуванню чи зміні, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.3 ст.245 ГПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Таким чином, враховуючи, що ухвала про забезпечення позову була постановлена без виклику учасників справи, тому судом першої інстанції правомірно здійснено розгляд заяви про роз`яснення вказаного судового рішення без виклику представників учасників судового процесу.

Відповідно до ч.1 ст.245 ГПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Виходячи зі змісту наведеної норми роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Частиною другою статті 245 ГПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України "Про виконавче провадження".

Аналогічна правова позиція наведена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалах від 09.07.2018 у справі №911/2050/16, від 10.07.2018 у справі №461/1930/16-ц, від 03.09.2018 у справі №638/11634/17 (К/9901/4439/17), від 18.06.2019 у справі №903/922/17, від 06.10.2020 у справі №233/3676/19.

В силу положень ч.1 ст.144 ГПК України ухвала господарського суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ухвала Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 по справі №910/16796/20 про забезпечення позову є судовим рішенням, яке може бути роз`яснено судом у порядку ст.245 ГПК України.

Суд може роз`яснити судове рішення у разі, зокрема, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини, як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.

Як встановлено вище, ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 у справі №910/16796/20, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2020, вжито такі заходи забезпечення позову: заборонено Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго» до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/16796/20: застосовувати заходи щодо присвоєння Товариству з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» статусу «Переддефолтний» відповідно до положень п. 1.7.1 Глави 1.7 розділу I Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 307 від 14.03.2018, у зв`язку з наявністю заборгованості за послуги з передачі; надсилати Товариству з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» та регулятору повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» статусу «Переддефолтний»; публікувати на офіційному веб-сайті адміністратора розрахунків повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» статусу «Переддефолтний» із зазначенням дати набуття такого статусу; використовувати фінансові гарантії, що надаються Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» для покриття його заборгованості перед оператором системи передачі; використовувати фінансові гарантії, що надаються Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ», для покриття заборгованості перед адміністратором розрахунків; направляти до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ», його ЄДРПОУ, розміру простроченої електропостачальником оплати вартості його небалансів електричної енергії; надсилати Товариству з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» та регулятору повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» статусу «Дефолтний»; публікувати на офіційному веб-сайті адміністратора розрахунків повідомлення про набуття Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» статусу «Дефолтний» із зазначенням дати набуття такого статусу; зупиняти майбутні та скасовувати діючі реєстрації двосторонні договори щодо продажу електричної енергії Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ»; встановлювати нульовий обсяг продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку для Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ»; здійснювати переведення постачання електричної енергії споживачам Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ» на постачальника «останньої надії» відповідно до Правил роздрібного ринку; направляти до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕ ТРЕЙДИНГ», його ЄДРПОУ та кінцевий розмір простроченої оплати вартості його небалансів електричної енергії.

Верховний Суд постановою від 12.03.2021 вказані вище судові рішення у справі №910/16796/20 змінено, конкретизувавши, що вжиті заходи забезпечення стосуються лише заборгованості за послуги з передачі експортованої електричної енергії. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2020 у справі № 910/16796/20 залишено без змін.

Тобто, Верховний Суд змінивши судове рішення без викладення його резолютивної частини у новій редакції та без виключення із її частини вижитих заходів забезпечення позову, лише конкретизував, що вжиті ухвалою Господарського суду від 06.11.2020 у даній справі заходи забезпечення позову стосуються заборгованості за послуги з передачі експортованої електричної енергії.

З оскаржуваного судового рішення вбачається, що суд першої інстанції враховуючи зміст резолютивної частини постанови Верховного Суду від 12.03.2021 та подану позивачем заяву про роз`яснення судового рішення, а також з метою викладення резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 06.11.2020 у справі №910/16796/20 більш ясній і зрозумілій формі, як для осіб, щодо яких вона постановлена, так і для осіб, які будуть здійснювати її примусове виконання, фактично лише конкретизував та виклав резолютивну частину вказаного судового рішення з урахуванням внесених Верховним Судом в судове рішення змін.

При цьому, мотивувальна частина оскаржуваного судового рішення не містить висновків які б суперечили висновкам, наведеним Верховним Судом у постанові від 12.03.2021 у даній справі, а також не містить питань, які не були предметом судового розгляду.

Порушень або неправильного застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права колегією суддів під час перегляду справи не встановлено.

Доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони не спростовують вищевикладеного та не впливають на правомірність задоволення судом першої інстанції заяви позивача про роз`яснення судового рішення. Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення в розумінні ст.277 ГПК України з викладених в них обставин.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла до висновку про те, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції відповідає законодавству та матеріалам справи, а тому відсутні підстави для її скасування чи зміни. Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Судові витрати (судовий збір) на підставі ст.129 ГПК України покладаються на скаржника.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 255, 269, 270, 271, 273, 275, 276, 281-285 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1.Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 у справі №910/16796/20 залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 у справі №910/16796/20 залишити без змін.

3.Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на скаржника.

4.Матеріали справи №910/16796/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 31.05.2021.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді В.В. Куксов

А.І. Тищенко