РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.05.2021Справа № 910/323/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н. І., за участі секретаря судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали господарської справи

За позовом Державної екологічної інспекції у Луганській області (вул. Гагаріна 93, м. Сєвєродонецьк, Луганська область, 93400, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Український шлях" (вул. Чигоріна, буд. 49, офіс 10, м. Київ, 01042, )

про стягнення 160 589,44 грн,

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Луганській області звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Український шлях» про стягнення 160 589, 44 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані завданням збитків державі внаслідок порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, про що позивачем складено акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 09.07.2020 №252 та надано припис щодо усунення порушень.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного провадження, з викликом сторін та призначено судове засідання на 03.03.2021.

19.02.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференсії.

Ухвалою від 22.02.2021 задоволено заяву позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

26.02.20201 через відділ діловодства суду відповідачем подано відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує, та вказує, що на виконання припису №252 щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 09.07.2020 Державної екологічної інспекції у Луганській області, ТОВ «Український шлях», незважаючи на те, що воно не було власником відходів, у встановлений термін забезпечено утилізацію розміщених на території промислового майданчика відходів.

Ухвалою від 03.03.2021 розгляд справи відкладено на 31.03.2021.

16.03.2021 через відділ діловодства суду позивачем подано заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, відповідь на відзив.

Відповідно до повідомлення про оголошення перерви від 31.03.2021 року у судовому засіданні оголошено перерву до 08.04.2021.

08.04.2021 року розгляд справи у судовому засіданні не відбувся, у зв`язку із перебуванням судді Ягічевої Н. І. у відпустці.

Ухвалою від 26.04.2021 розгляд справи призначено на 13.05.2021.

12.05.2021 на електронну адресу суду від позивача надійшли додаткові матеріали по справі.

У судовому засіданні 13.05.2021 представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив.

В судовому засіданні 13.05.2021 оголошено вступну та резолютивну частину рішення відповідно до ст. 240 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

На виконання доручення Прем`єр міністра України від 29.01.2020 № 2777/1/-2020 стосовно здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та доручення Державною екологічною інспекцією у Луганській області (далі - позивач) від 24.02.2020 №1430/2.3/8-20, на підставі ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища», ст.6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та наказу Інспекції від 24.06.2020 № 2/1-28-224 у період з 25.06.2020 по 09.07.2020, Інспекцією проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Товариством з обмеженою відповідальністю «Український шлях» (далі - відповідач) , адреса провадження господарської діяльності: м. Сєвєродонецьк, Луганська обл., вул.Б.Ліщини, 2-Н (територія заводу будівельних матеріалів).

За результатами перевірки встановлено порушення вимог «з», «и», ч.1 ст.17, ч.7 ст.33 ЗУ «Про Відходи» ст. 35 Закону України «Про охорону земель». У ході державного нагляду (контролю) встановлено факти незабезпечення підприємством заходів із захисту земель за адресою: м. Сєвєродонецьк, Луганська обл., вул.Б.Ліщини, 2-Н, а саме:

1) на території промислового майданчика виявлено засмічення (псування) земельної ділянки (відкритий ґрунт) загальною площею 100 м2 відходами ІV класу небезпеки, а саме ємностями з невідпрацьованою бітумною дорожньою емульсією у кількості 76 од. та відпрацьовані біг-бегі. Результати вимірування засміченої земельної ділянки: довжина (а) - 20 м, ширина (b) - 5 м, висота (h) - 0,73 м, площа засмічення земельної ділянки становить: s=a*b=20*5=100 (м2), об`єм небезпечних відходів дорівнює: V = a *b*h=20*5*0,73=73 (м3).

2) на території промислового майданчика виявлено засмічення (псування) земельної ділянки (відкритий грунт) загальною площею 9 м2 відходами ІV класу небезпеки, а саме відходами будівельних матеріалів (металобрухт, відходи гумо-технічних виробів, відпрацьована тара з під лако-фарбних матеріалів, тощо). Результати вимірування засміченої земельної ділянки: довжина (а) - 3 м, ширина (b) - 3 м, висота (h) - 0,23 м, площа засмічення земельної ділянки становить: s=a*b=3*3=9 (м2), об`єм небезпечних відходів дорівнює: V = a *b*h=3*3*0,23=2,07 (м3).

Загальна площа засмічення земельних ділянок відповідачем становить 109 м2, загальним об`ємом 75,07 (м3). Вимірювання здійснювалось за допомогою рулетки вимірної металевої типу Р-50 УЗК зав.№405, свідоцтво повірки засобу випробувальної техніки №158 від 24.04.2020 дійсного до 24.04.2021, міститься в матеріалах справи.

Як вказує позивач, по відношенню до відповідальної особи ТОВ «Український шлях» за засмічення земельних ділянок складено протокол про адміністративне правопорушення передбачене ст.52КУпАП та винесена постанова про накладення адміністративного стягнення в сумі 850 грн, який у встановлений законом термін добровільно сплачений, що підтверджується дублікатом квитанції №0.0..1 від 09.07.2020, наявного в матеріалах справи.

Результати зазначеної перевірки засвідчено в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 09.07.2020 № 252 та надано припис щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 09.07.2020.

Зазначений акт, припис підписано директором ТОВ «Український шлях» - Вакуленко О.А .

Відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 05.05.1998 за № 285/2725 та листа Головного управління Держгеокадастру у Луганській області № 8-12-0.3-7074/2-20 від 30.09.2020 щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розмір заподіяних ТОВ «Український шлях» державі збитків становить 160 589,44 грн.

Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Статтею 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що суб`єкти права власності на відходи повинні вживати ефективних заходів для зменшення обсягів утворення відходів, а також для їх утилізації, знешкодження або розміщення. Здійснення операцій у сфері поводження з відходами дозволяється лише за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами на визначених місцевими радами територіях із додержанням санітарних та екологічних норм у спосіб, що забезпечує можливість подальшого використання відходів як вторинної сировини і безпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людей.

Згідно з положеннями статті 56 Закону України «Про охорону земель» юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Приписами ч. 1 ст. 17 Закону України «Про відходи» передбачено, що суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані, зокрема, запобігати утворенню та зменшувати обсяги утворення відходів; забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки; не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів; відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, здоров`ю та майну громадян, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил поводження з відходами, відповідно до законодавства України.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про відходи» зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам; забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів. На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

При цьому, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, в свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідно до ст. 35 ЗУ «Про охорону земель», вимоги до власників і землекористувачів, у тому числі орендарів, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів.

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб`єктами господарювання та фізичними особами в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами встановлюється Методикою визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - «Методика»), затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 149 від 04.04.2007.

Згідно з п. 3.1 Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх граничнодопустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).

Згідно з пунктами 3.2, 3.3 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища; факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

При цьому, пунктом 3.3 Методики встановлено, що факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Відповідно до пункту 4.1. Методики розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель, упродовж шести місяців з дня виявлення порушення.

Судом встановлено, що розрахунок шкоди Державною екологічною інспекцією Столичного округу здійснено на основі акту перевірки від 09.07.2020 № 252 з урахуванням вимог Методики від 04.04.2007 № 149, відповідно до якого загальна сума збитків становить 160 589,44 грн. У свою чергу, відповідачем розрахунок шкоди не заперечувався.

Щодо посилань відповідача, на усунення ним допущених третіми особами порушень, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.8, ст.7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю)», припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Припис щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 09.07.2020 №252 є розпорядчим документом та не фіксує правопорушення. В акті перевірки припису від 11.09.2020 №337, який наявний в матеріалах справи, зафіксовано виконання п.11, що зобов`язує відповідача усунути несанкціоноване розміщення та засмічення (псування) земельної ділянки відходами ІV класу небезпеки (ємності з відпрацьованою бутумною дорожньою емульсією у кількості 76 шт., відходи будівельних матеріалів (металобрухт, відходи гумо-технічних виробів, відпрацьована тара з-під лако-фарбових матеріалів) на території промислового майданчика, однак першочерговим документом виступає Акт позапланової перевірки від 09.07.2020 №252.

Відповідно ст.33 ЗУ «Про відходи» зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно-заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України.

Таким чином, порушення відповідачем вимог законодавства зафіксовано в акті перевірки від 09.07.2020 № 252, яким встановлено факт засмічення відкритої земельної ділянки змішаними та будівельними відходами та ризик настання негативних наслідків від засмічення відкритих земельних ділянок.

Даний акт не визнано недійсним та в установленому порядку не скасовано, а відтак останній слугує належним доказом порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства.

Суд вказує, що предметом спору є відшкодування завданої державі шкоди в розмірі 160 589,44 грн. внаслідок порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, що встановлено проведеною перевіркою та зафіксовано у відповідному акті. Відтак, навіть у випадку виконання відповідачем приписів щодо ліквідації засмічення земельної ділянки, спір у справі продовжує існувати до моменту відшкодування відповідачем шкоди або встановлення обставин відсутності підстав для її відшкодування.

Посилання відповідача на постанови Верховного суду, відповідно до яких вказано, що для доказування факту засмічення потрібно здійснити відповідні дослідження, не приймаються судом до уваги, оскільки, на ст.11 Акту №252 від 09.07.2020 зазначені результати вимірювання факту засмічення.

Додатково суд вказує, що директором відповідача сплачено накладений відповідно до постанови № 00005 від 14.02.2020 про накладення адміністративного стягнення штраф у добровільному порядку.

Таким чином, судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у засміченні відкритих земельних ділянок; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини.

Виходячи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

При цьому, суд відзначає, що інші доводи та заперечення сторін не спростовують встановлених судом обставин та не можуть впливати на законність судового рішення.

Судові витрати, які складаються із суми сплаченого судового збору, покладаються відповідно до статті 129 ГПК України на відповідача.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Український шлях" (вул. Чигоріна, буд. 49, офіс 10, м.Київ, 01042, ) до Державного бюджету міста Сєвєродонецьк (Населений пункт Сєвєродонецька міська ТГ, отримувач: ГУК у Луг.обл./МТГ с.Сєвєр/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37991110, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку UA0012499, код класифікації доходів бюджету: 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.) 160 589 (сто шістдесят тисяч п`ятсот вісімдесят дев`ять ) грн. 44 коп. шкоди.

3.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Український шлях" (вул. Чигоріна, буд. 49, офіс 10, м.Київ, 01042, ) на користь Державної екологічної інспекції у Луганській області (вул. Гагаріна 93, м. Сєвєродонецьк, Луганська область, 93400, ) 2 408 (дві тисячі чотириста вісім) грн. 84 коп. витрат зі сплати судового збору.

4. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 24.05.2021

Суддя Н.І. Ягічева