УХВАЛА

27 травня 2021 року

м. Київ

Справа № 904/2944/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Бакуліна С.В., Мамалуй О.О.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області

(суддя - Ліпинський О.В.)

від 07.10.2020

та постанову Центрального апеляційного господарського суду

(головуючий - Кузнецов В.О., судді - Мороз В.Ф., Коваль Л.А.)

від 14.12.2020

у справі за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "НЕПТУН 111"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Верхньодніпровська державна адміністрація

про визнання недійсним рішення установчих зборів та скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 07.10.2020 у справі № 904/2944/20, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020, в задоволенні позову відмовлено.

30.04.2021 ОСОБА_1 звернулася з касаційною скаргою на судові рішення, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. Також подала клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

Скаржниця в обґрунтування поновлення строку на касаційне оскарження зазначила, що постанову суду апеляційної інстанції не отримувала з причин від неї незалежних. В січні 2021 року позивачка зверталася до місцевого господарського суду із заявою про видачу повного тексту судового рішення (копію додано до касаційної скарги), проте лише 13.04.2021 отримала рішення безпосередньо в Господарському суді Дніпропетровської області.

Вивчивши доводи, викладені у касаційній скарзі та зазначеному клопотанні, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху з таких мотивів.

За положенням частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції від 14.12.2020 (повний текст якої складено 28.12.2020), встановлений у частині 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України, закінчився 18.01.2021, а касаційну скаргу подано 30.04.2021, тобто з пропуском більше 3-х місяців цього строку.

Згідно з частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Касаційну скаргу скаржниця надіслала до суду касаційної інстанції лише 30.04.2021, тобто зі значним порушенням встановленого Господарського процесуального кодексу України строку на касаційне оскарження, зокрема, аж більше 3-х місяців після винесення оскаржуваної постанови судом апеляційної інстанції.

При цьому, у клопотанні підставою пропуску строку на касаційне оскарження скаржниця зазначає, що постанову суду не отримала з причин від неї незалежних, без будь-якого обґрунтування цих причин. Також додаючи до касаційної скарги копію заяви, нібито адресовану до суду першої інстанції 14.01.2021, скаржниця не надає підтвердження щодо реєстрації цієї заяви судом, а також не наводить обґрунтувань щодо неможливості отримання оскаржуваної постанови чи ознайомлення з її повним текстом раніше ніж 13.04.2021.

Відтак звернення до суду касаційної інстанції поза межами встановленого строку, не підтверджує неможливість звернутися з касаційною скаргою раніше, з огляду на те, що інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою як контакт-центру суду так і за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

Постанова Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 була оприлюднена у Єдиному державному реєстрі судових рішень 30.12.2020.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Таким чином, ОСОБА_1 не була позбавлена об`єктивної можливості в розумні строки ознайомитись з повним текстом оскаржуваної постанови Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень тощо.

Відповідно до статей 42, 43 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка має намір подати скаргу, з метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, тобто зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Права сторони у справі кореспондуються з її обов`язком сприяти суду під час розгляду справи, вживаючи заходів, щоб дізнатись про стан розгляду справи (зазначене узгоджується з правовою позицією об`єднаної палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, п. 5.2.5).

Також Верховний Суд зазначає, що з урахуванням правової позиції об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеної в ухвалі від 23.02.2018 у справі № 910/1396/16, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, процесуальний закон надає можливість звернення з касаційною скаргою, як безпосередньо до суду касаційної інстанції, так і через суд апеляційної інстанції.

Скаржниця звернулася з касаційною скаргою безпосередньо до суду касаційної інстанції, а тому матеріали справи № 904/2944/20 у суду касаційної інстанції відсутні, а за положеннями частини 1 статті 294 Господарського процесуального кодексу України матеріали витребовуються судом касаційної інстанції лише у разі відкриття касаційного провадження. Таким чином, суд самостійно не може перевірити факт направлення сторонам судового рішення засобами поштового зв`язку та/або перевірити наявність у матеріалах справи заяви позивача про отримання ним копії оскаржуваної постанови, а вказана обставина не звільняє скаржника від доведення тих обставин, на які він посилається у своїх доводах, та не перекладає на суд обов`язку встановлювати певні обставини.

З огляду на наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд дійшов висновку про те, що вони не є поважними та не можуть бути взяті до уваги для поновлення відповідного строку, оскільки скаржник не навів будь-яких обґрунтованих доводів або об`єктивних причин, які б спричинили пропуск строку на касаційне оскарження (об`єктивну неможливість своєчасно звернутись до суду з касаційною скаргою).

Частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що скаржник пропустив 20-денний строк, протягом якого має право на поновлення строку, а наведені в клопотанні підстави визнані Верховним Судом неповажними, касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням скаржниці строку для наведення, за наявності, інших поважних підстав пропуску встановленого процесуального строку на касаційне оскарження.

Керуючись нормами статей 174, 234, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.10.2020 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі № 904/2944/20 залишити без руху.

2. Встановити скаржнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків касаційної скарги таким способом:

- навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.10.2020 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 14.12.2020 у справі № 904/2944/20.

3. Роз`яснити скаржниці, що наслідки невиконання вимог цієї ухвали передбачені пунктом 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді С. Бакуліна

О. Мамалуй