УХВАЛА

м. Київ

26.05.2021Справа №910/15398/18

За позовом ОСОБА_1
до1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД"
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на
стороні позивача -1. ОСОБА_2
відповідачів -2. приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича
провизнання недійсними рішень загальних зборів учасників, визнання недійсним правочину передачі майна до статутного капіталу, скасування рішення про проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень, припинення права власності
Суддя Бойко Р.В.
секретар судового засідання Кучерява О.М.
Представники учасників справи:
від позивача:Бойко Н.В., Бойко О.І.
від відповідача-1:не з`явились
від відповідача-2:не з`явились
від третьої особи-1:Воротиленко О.С.
від третьої особи-2:не з`явились
ВСТАНОВИВ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/15398/18 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД" (Solutions &Trade LTD Osauhing), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 , на стороні відповідача - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича, предметом якого є:

1) визнання недійсним повністю з моменту прийняття рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна компанія" від 04.10.2018, оформлені протоколом №5 загальних зборів учасників від 04.10.2018;

2) визнання недійсним правочину передачі майна відповідача-1 - нежилого приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 , до статутного капіталу відповідача-2, оформленого актом приймання-передачі майна до статутного капіталу від 04.10.2018, складеним відповідачами;

3) скасування запису номер 28541777 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державну реєстрацію права власності на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв.м, АДРЕСА_1 за відповідачем-2.

Чергове підготовче засідання по справі №910/15398/18 було призначене на 18.05.2021.

В підготовчому засіданні 18.05.2021 представником ОСОБА_1 було подано заяву про зміну предмету позову від 14.05.2021, в якій позивач просив суд розглянути позовні вимоги в наступній редакції:

1) визнати недійсними з моменту прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перша Будівельна компанія" від 04.10.2018, оформлені протоколом №5 загальних зборів учасників від 04.10.2018;

2) визнати недійсним правочин між ТОВ "Перша будівельна корпорація" та ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" передачі майна відповідача-1 - нежилого приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 , до статутного капіталу відповідача-2, оформлений актом приймання-передачі майна до статутного капіталу від 04.10.2018, складеним відповідачами;

3) скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 43677066 від 25.10.2018 11:03:18, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бадахов Юрій Назірович, м. Київ, державну реєстрацію права власності на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 за ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" (причина відсутності коду ЄДРПОУ: особа не є резидентом України, країна реєстрації: Естонія);

4) припинити право власності ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 .

Протокольними ухвалами Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 заяву позивача про зміну предмету позову залишено без руху; зобов`язано позивача протягом п`яти днів усунути недоліки заяви шляхом подання до суду доказів доплати судового збору; роз`яснено позивачу, що в разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, така заява залишається без розгляду; оголошено перерву в підготовчому засіданні до 26.05.2021.

24.05.2021 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшла заява про зменшення розміру судового збору, в якій ОСОБА_1 вказує, що за позовні вимоги в редакції заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 (3 немайнові вимоги + 1 майнова вимога) підлягає сплаті судовий збір у загальному розмірі 396 810,00 грн., в той час як на момент подання заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 9 080,00 грн. В той же час, позивач стверджує, що його майновий стан як фізичної особи не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі 396 810,00 грн., оскільки розмір річного доходу ОСОБА_1 за попередній 2020 рік складає 271 390,01 грн. Таким чином, за доводами позивача, розмір судового збору, який підлягає доплаті у зв`язку з поданням заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 перевищує 5% від річного доходу ОСОБА_1 більш ніж у 29 разів. При цьому, за твердженнями представника позивача, на утриманні ОСОБА_1 перебуває двоє малолітніх дітей та дружина, яка є військовослужбовцем та на даний час знаходиться у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. З огляду на наведене позивач просив суд зменшити розмір судового збору за подання заяви про зміну предмету позову до суми вже сплаченого ним судового збору у розмірі 9 080,00 грн.

В підготовче засідання, на 26.05.2021, з`явились позивач, представники позивача та третьої особи-1.

Представником ОСОБА_2 в підготовчому засіданні 26.05.2021 було надано суду заперечення щодо прийняття до розгляду зміненої позовної заяви, в якій третя особа-1 просила повернути ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позову та відмовити у зміні предмету позову з тих підстав, що:

1) в матеріалах справи відсутні докази наявності повноважень представника позивача на підписання і подання заяви про зміну предмету позову станом на 18.05.2021;

2) позивачем не було сплачено судовий збір в розмірі, який підлягає доплаті за вимогами, викладеними у заяві про зміну предмету позову;

3) позивач повинен був сплатити мінімум 13 569,50 грн. (5% від доходу за попередній 2020 рік) та лише тоді ставити питання щодо зменшення розміру судового збору;

4) позивач вводить суд в оману щодо дійсного розміру одержаного ним доходу за 2020 рік, оскільки дохід Адвокатським бюро "Олексія Бойко" в розмірі 854 269,00 грн. повинен враховуватись судом для розгляду клопотання про зменшення розміру судового збору;

5) заява про зміну предмету позову містить завідомо неправдиві відомості щодо сторін по справі в частині зазначення адреси представника ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД";

6) заява про зміну предмету позову обґрунтована обставинами, які не зазначались у позовній заяві, а також позивачем заявлено додаткову майнову вимогу, в той час як позовна заява містила немайнові вимоги, тому ним фактично подано заяву про зміну предмету та підстав позову;

7) ТОВ "Перша будівельна корпорація" було припинено шляхом ліквідації, тому дана юридична особа не може бути відповідачем у справі №910/15398/18.

Також з огляду на наведене, третя особа-1 просить суд на підставі п. 6 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України закрити провадження в частині вимог ОСОБА_1 до ТОВ "Перша будівельна корпорація", а на підставі п. 1 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України закрити провадження у справі №910/15398/18 в частині вимог ОСОБА_1 до ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД".

Відповідачі та третя особа-2 явку своїх представників в судове засідання 26.05.2021 не забезпечили, про причини неявки суд не повідомили.

Вирішуючи питання про можливість розгляду заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 14.05.2021 в підготовчому засіданні 26.05.2021 за відсутності представників відповідачів та третьої особи-2, суд виходив з наступного.

По-перше, частиною 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ч. 3 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

З аналізу наведених норм господарського процесуального закону вбачається, що право позивача на зміну предмету позову до закінчення підготовчого засідання є диспозитивним та суд не наділений свободою розсуду щодо прийняття чи відмови у прийнятті такої зміни предмету позову за умови додержання позивачем вимог ст.ст. 46, 163, 170 Господарського процесуального кодексу України під час звернення із відповідною заявою.

Відтак, вирішення питання щодо прийняття зміни предмету позову не залежить від думки інших учасників справи.

По-друге, в підготовчому засіданні 18.05.2021, в якому здійснювалась фіксація технічними засобами, судом було роз`яснено присутнім учасникам справи про оголошення перерви в підготовчому засіданні саме з метою надання можливості представнику позивача виконати вимоги протокольної ухвали суду від 18.05.2021 в частині залишення заяви про зміну предмету позову без руху та встановлення судом п`ятиденного строку на усунення недоліків поданої заяви.

Частиною 4 статті 120 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії. Цей термін може бути скорочений судом у випадку, коли цього вимагає терміновість вчинення відповідної процесуальної дії (огляд доказів, що швидко псуються, неможливість захисту прав особи у випадку зволікання тощо).

Зважаючи на скорочений термін, який був встановлений судом позивачу для усунення недоліків заяви про зміну предмету позову, суд скористався наданим йому ч. 4 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України правом на скорочення терміну щодо повідомлення учасників справи про наступне підготовче засідання.

По-третє, розгляд справи №910/15398/18 триває з листопада 2018 року, однак в жодному підготовчому засіданні не брали участь представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД" та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бадахов Юрій Назірович, хоча останні були належним чином повідомлені про розгляд даної справи.

Натомість представник відповідача-1 - ОСОБА_3 приймав участь у підготовчому засіданні 18.05.2021 та був обізнаний про оголошення перерви у підготовчому засіданні до 26.05.2021.

Доводи представника третьої особи-1 (висловлені у підготовчому засіданні 26.05.2021) щодо того, що ОСОБА_3 є неналежним представником ТОВ "Перша будівельна корпорація" суд оцінює критично, оскільки протокольною ухвалою суду від 30.03.2021 ОСОБА_3 було допущено до розгляду справи №910/15398/18 в якості представника ТОВ "Перша будівельна корпорація" та останній приймав участь у підготовчих засіданнях 30.03.2021 та 18.05.2021, в той час як представник третьої особи-1 як не заперечував щодо допуску ОСОБА_3 до розгляду даної справи, так і не зазначав про те, що ОСОБА_3 не мав права представляти інтереси відповідача-1.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (пункти 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

На думку суду, зважаючи на те, що розгляд справи №910/15398/18 триває більш як два роки, про що відповідачі та третя особа-2 достеменно обізнані, суд приходить до висновку, що вони не були позбавлені можливості проявити розумну зацікавленість щодо стану розгляду відповідної справи, в тому числі щодо оголошення перерви у підготовчому засіданні до 26.05.2021.

При цьому, суд також вважає, що оскільки відповідач-2 та третя особа-2 протягом більш як двох років не проявляли жодної зацікавленості у розгляді справи №910/15398/18, а представник відповідача-1 повідомлений про призначене на 26.05.2021 підготовче засідання належним чином, то відкладення вирішення заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 (з урахуванням того, що вирішення даної заяви не залежить від їх думки) є недоцільним, в той час як саме на суд покладено обов`язок із забезпечення розумної тривалості судового провадження.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про можливість розгляду у підготовчому засіданні 26.05.2021 заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 14.05.2021 за відсутності представників Товариства з обмеженою відповідальністю "Солушенс енд Трейд ЛТД", Товариства з обмеженою відповідальністю "Перша будівельна корпорація" та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича.

Розглянувши в підготовчому засіданні 26.05.2021 заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору та про зміну предмету позову від 14.05.2021 та заслухавши думку присутніх в засіданні учасників справи щодо вказаних заяв, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заяви про зменшення розміру судового збору та прийняття зміни предмету позову з огляду на наступне.

Щодо заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору.

В обґрунтування своєї заяви про зменшення розміру судового збору представник позивача зазначає, що розмір судового збору, який підлягає доплаті у зв`язку з поданням заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 перевищує 5% від річного доходу ОСОБА_1 більш ніж у 29 разів, в той час як на утриманні позивача перебуває двоє малолітніх дітей та дружина, яка є військовослужбовцем та на даний час знаходиться у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку.

На підтвердження наведених доводів представником позивача було долучено до відповідної заяви відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 09.03.2021 за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року, з якого вбачається, що сума доходу ОСОБА_1 за 2020 рік складає 271 390,01 грн.

В той же час, як вбачається із змісту заяви про зміну предмету позову, позивачем заявлено три немайнові вимоги - про визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів, оформлених протоколом №5 від 04.10.2018, про визнання недійсним правочину передачі майна, про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, та одну вимогу майнового характеру - про припинення права власності ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 , вартістю 26 000 000,00 грн.

У відповідності до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах:

- майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021 прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 270,00 грн.

Отже, за подання до господарського суду даної заяви про зміну предмету позову ОСОБА_1 повинен доплатити судовий збір у загальному розмірі 387 730,00 грн. (2 270,00 грн. х 3 немайнові вимоги + 390 00,00 грн. за майнову вимогу - 9 080,00 грн. вже сплаченого судового збору).

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Суд вважає необґрунтованими доводи представника третьої особи-1 про необхідність врахування при розрахунку доходу фізичної особи ОСОБА_1 у 2020 році доходу Адвокатського бюро "Олексія Бойка" за 2020 рік у розмірі 854 269,00 грн., оскільки, по-перше, за законодавством України фізична особа та юридична особа є окремими суб`єктами правовідносин, які мають окрему правосуб`єктність (дієздатність), навіть за умови, що фізична особа є засновником (власником) відповідної юридичної особи. Відтак, одержаний юридичною особою дохід є відмінним від одержаного фізичною особою доходу та дохід Адвокатського бюро "Олексія Бойка" не може вважатись доходом ОСОБА_1 .

По-друге, жодних правових підстав для сукупного розрахунку доходу ОСОБА_1 та доходу Адвокатського бюро "Олексія Бойка" немає, оскільки юридична особа несе свої витрати, пов`язані із здійсненням господарської діяльності, зокрема, на виплату доходу ОСОБА_1 .

По-третє, пункт 1) частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко визначає, що розмір судового збору не повинен перевищувати саме 5% від розміру річного доходу позивача - фізичної особи.

Жодних правових підстав для висновку, що при розрахунку доходу позивача - фізичної особи необхідно враховувати також дохід юридичних осіб, в яких така фізична особа є учасником/засновником немає.

Також з приписів Закону України "Про судовий збір" та Господарського процесуального кодексу України жодним чином не вбачається обов`язку суду зменшувати розмір судового збору саме до 5% від доходу позивача - фізичної особи за попередній рік.

Крім того, питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є дискреційним правом суду, а відтак суд наділений правом розсуду щодо розміру судового збору, до якого останній підлягає зменшенню.

Відтак, доводи представника третьої особи-1 про обов`язок позивача сплатити судовий сбір у розмірі 5% від розміру річного доходу за 2020 рік, що становить 13 569,50 грн. для звернення із заявою про зменшення розміру судового збору, є необґрунтованими.

Враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Оскільки долучені представником позивача до заяви про зменшення розміру судового збору докази підтверджують, що у позивача був дохід у 2020 році менший ніж розмір судового збору, який підлягає сплаті за позовні вимоги, викладені у заяві про зміну позовних вимог, то суд на підставі п. 1) ч. 1 та ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" вбачає за можливе зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору до 9 080,00 грн., який вже був сплачений позивачем.

Щодо заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову.

Представник третьої особи-1 просить суд повернути заяву представника ОСОБА_1 про зміну предмету позову, зокрема, з тих підстав, що в матеріалах справи відсутні докази наявності повноважень представника позивача на підписання і подання заяви про зміну предмету позову станом на 18.05.2021; заява про зміну предмету позову містить завідомо неправдиві відомості щодо сторін по справі в частині зазначення адреси представника ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД"; заява про зміну предмету позову обґрунтована обставинами, які не зазначались у позовній заяві, а також ним заявлено додаткову майнову вимогу, в той час як позовна заява містила немайнові вимоги, тому позивачем фактично подано заяву про зміну предмету та підстав позову.

Попри наведене, із наявного в матеріалах справи змісту Договору про надання правничої допомоги від 18.10.2018, укладеного між Адвокатським бюро "Адвокатська фірма "Наталії Бойко" та ОСОБА_1 , вбачається, що представника позивача - Бойко Наталію Василівну уповноважено від імені клієнта та в його інтересах подавати позов, а також змінити предмет та/або підстави позову.

У вказаному договорі сторонами не погоджено строку його дії, а відтак останній укладений на невизначений термін, тому суд вважає доводи представника ОСОБА_2 в цій частині необґрунтованими.

До того ж, позивач - ОСОБА_1 був присутнім як в підготовчому засіданні 18.05.2021, так і в підготовчому засіданні 26.05.2021, особисто підтримав заяви про зменшення розміру позовних вимог та про зміну предмету позову.

В свою чергу, невірне зазначення представником позивача у заяві про зміну предмету позову адреси представника відповідача-2 - ОСОБА_5 (яка змінилась через 22 місяці після початку розгляду справи №910/15698/18) судом не сприймається як повідомлення завідомо неправдивих відомостей, оскільки це остання відома адреса ОСОБА_5 .

В той же час, із долучених до заяви про зміну предмету позовних вимог доказів направлення її примірника іншим учасникам справи, в бачається, що примірник даної заяви був направлений як ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД", так і представнику відповідача-2 ОСОБА_5 на останню відому адресу.

В свою чергу, вимоги до змісту заяви визначені ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, згідно яких будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні, зокрема, містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Тобто, п. 1) ч. 1 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України не передбачає обов`язковості зазначення у вступній частині заяви відомостей щодо всіх учасників справи, а лише встановлює обов`язок зазначення такої інформації щодо особи, яка подає заяву.

Тим більше, вимоги ст. 170 Господарського процесуального кодексу України не передбачають такої вимоги до заяви, як зазначення адреси представника учасника справи (в даному випадку - представника відповідача-2).

Відтак, невірне зазначення представником позивача адреси представника відповідача-2 - ОСОБА_5 не може слугувати підставою для повернення заяви про зміну предмету позову.

Щодо доводів представника третьої особи-1 про те, що заява про зміну предмету позову обґрунтована обставинами, які не зазначались у позовній заяві, а також в ній заявлено додаткову майнову вимогу, в той час як позовна заява містила немайнові вимоги, суд зазначає наступне.

Висновок місцевого господарського суду про те, що вимога позивача про визнання припиненим права на нерухоме майно є майновою вимогою, ґрунтується на висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеному у постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, згідно якого майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Однак, станом на час подання позовної заяви в межах справи №910/15398/18 Верховний Суд дотримувався іншої практики визначення характеру позовних вимог, згідно якої вимоги позивача (як викладені у позовній заяві, так і заяві про зміну предмету позову) являлись немайновими вимогами.

Крім того, фактично позивачем було трансформовано вимогу про скасування запису про реєстрацію права власності на спірне майно у дві вимоги - про скасування рішення про реєстрацію прав та припинення права власності відповідача-2 на спірне майно.

Такі зміни предмету позову обумовлені тим, що після звернення ОСОБА_1 із даним позовом до суду та відкриття провадження у справі №910/15398/18 (у листопаді 2018 року) були внесені зміни до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у жовтні 2019 року) та у відповідності до абз. 3 ч. 3 ст. 26 цього Закону ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Тобто, фактично позивачем приведено у відповідність обраний ним спосіб захисту до законодавства, яке було змінене після подання даного позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

При цьому, предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, тобто те благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №924/478/18.

Попри наведене, у даному випадку вимога позивача про припинення права власності ТОВ "Солушенс енд Трейд ЛТД" на нежиле приміщення (в літ. А) загальною площею 930,3 кв., АДРЕСА_1 , є похідною вимогою від вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів, оформлених протоколом №5 від 04.10.2018, та про визнання недійсним правочину передачі майна до статутного капіталу відповідача-2, оскільки її задоволення залежить виключно від задоволення цих вимог. А законодавство, яке чинне з жовтня 2019 року, зобов`язує суд вирішити таке питання одночасно з вирішенням вимог, які заявлені позивачем у позовній заяві (у первісній редакції позовних вимог).

Натомість щодо доводів представника третьої особи-1 про необхідність повернення заяви про зміну предмету позову з тих підстав, що відповідач-1 є ліквідованим, а спір позивача із відповідачем-2 не підлягає розгляду господарським судом, то суд відзначає, що, по-перше, дані обставини не є підставою для повернення (неприйняття до розгляду) заяви про зміну предмету позову.

По-друге, клопотання представника третьої особи-1 про закриття провадження у справі №910/15398/18 з наведених підстав в частині закриття провадження за вимогами до відповідача-1 було розглянуте судом та протокольною ухвалою від 18.02.2021 було відмовлено в задоволенні такого клопотання, а в частині закриття провадження за вимогами до відповідача-2 - протокольною ухвалою від 18.02.2021 відкладено вирішення даного клопотання на більш пізню стадію судового розгляду.

Таким чином, з огляду на те, що заява позивача про зміну предмету позову відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 46, 170 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, до неї додано докази направлення примірника такої заяви іншим учасникам справи, в той час як судом було зменшено розмір судового збору до 9 080,00 грн., який вже сплачений позивачем, а також зважаючи на те, що вказана заява подана до суду до закінчення підготовчого провадження, суд вважає за необхідне прийняти до розгляду відповідну заяву ОСОБА_1 , у зв`язку з чим має місце змінений предмет позову.

У зв`язку із зміною предмету позову у даній справі, суд з метою забезпечення рівності сторін перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями ст.ст. 7, 8, 13, 14, 15 Господарського процесуального кодексу України, вважає за необхідне, визначити учасникам господарського процесу нові строки для подання до суду заяв по суті спору та відкласти підготовче засідання.

На підставі ст.ст. 2, 7, 8, 13, 14, 15, 46, 163, 172, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання позовної заяви в редакції заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021 до суми 9 080,00 грн.

2. Прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 14.05.2021 та здійснювати розгляд справи №910/15398/18 з урахуванням зміни предмету позову.

3. Встановити відповідачам строк на подання до суду відзиву на позов (в редакції заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021) з доказами його направлення іншим учасникам справи - протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення даної ухвали.

4. Запропонувати позивачу у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов надати суду відповідь на відзив на позов, а також докази направлення відповіді на відзив іншим учасникам справи.

5. Визначити відповідачам строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) з доказами їх направлення іншим учасникам справи - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

6. Встановити строк для подання пояснень третіми особами щодо позову (в редакції заяви про зміну предмету позову від 14.05.2021) та/або відзиву з доказами їх направлення іншим учасникам справи - протягом двадцяти днів з дня проголошення даної ухвали.

7. Підготовче засідання призначити на 22.06.21 о 10:15 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд. 44-В, зал судових засідань №41 (корпус В).

8. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи. У відповідності до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України надати документи, що підтверджують повноваження представників сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (26.05.2021) та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 26.05.2021.

Суддя Р.В. Бойко