ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2021 р. Справа№ 910/2410/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Андрієнка В.В.

Шапрана В.В.

секретар Рибчич А.В.

за участю

представників: позивача - Бондар І.Л.

відповідача-1 - Противень С.Л., Колток О.І.

відповідача-2 - Полець Д.М.

третя особа позивача - не з`явились

третя особа відповідача - Колосюк С.Л.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

на ухвалу Господарського суду м. Києва від 06.04.2021 р. (повний текст складено 07.04.2021 р.)

у справі № 910/2410/21 (суддя - Курдельчук І.Д.)

за позовом Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до 1. Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

2. Кабінету Міністрів України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Національний банк України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_1 - голова, член Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

про зобов`язання та заборону вчинити дію

В С Т А Н О В И В :

Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» звернулась Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» та Кабінету Міністрів України про заборону Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» проводити закритий конкурс на заміщення посади Голови Правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» та зобов`язання Кабінету Міністрів України провести конкурсний відбір Голови Правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2008 р. № 777, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16.11.2019 р. № 927 «Про проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки».

Ухвалою Господарського суду міста Києва у справі № 910/2410/21 від 24.02.2021 р. було забезпечено позов шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» та Кабінету Міністрів України до набрання рішенням у справі законної сили вчиняти будь-які дії з обрання та призначення Голови правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

02.03.2021 р. до Господарського суду м. Києва від Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.02.2021 р.

Оскаржуваною ухвалою Господарського суду м. Києва від 06.04.2021 р. було відмовлено у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.02.2021 р. у справі № 910/2410/21.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове рішення, яким задовольнити клопотання Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про скасування заходів забезпечення позову та скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.02.2021 р. у справі № 910/2410/21.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, заявник посилається на те, що продовження дії заходів забезпечення позову негативно впливає на господарську діяльність Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», оскільки крім фактичного блокування конкурсу банк може залишитись без керівника.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2021 р. апеляційну скаргу у справі № 910/2410/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2021 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Господарського суду м. Києва від 06.04.2021 р. у справі № 910/2410/21, справу призначено до розгляду на 25.05.2021 р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2021 р. у судовому засіданні оголошено перерву до 27.05.2021 р.

До суду 25.05.2021 р. від представника Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 27.05.2021 р. у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2021 р. було відмовлено у задоволенні клопотання Первинної профспілкової організації співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про участь у судовому засіданні 27.05.2021 р. у справі № 910/2410/21 у режимі відеоконференції у зв`язку з тим, що у Північному апеляційному господарському суді відсутня технічна можливість забезпечити проведення судового засідання у режимі відеоконференції у вказаний час з огляду на проведення судового засідання в іншій справі.

У судовому засіданні 27.05.2021 р. представники сторін та третьої особи на стороні відповідача надали пояснення по суті апеляційної скарги, представник третьої особи на стороні позивача не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду скарги, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення.

Доказів поважності відсутності вказаного представника суду не надано.

Також у матеріалах справи відсутні докази про те, що вказаний представник був позбавлений можливості через будь-які перешкоди, в тому числі і карантинні, бути присутнім у судовому засіданні.

Крім цього відсутній учасник справи не наполягав на обов`язковій участі його представника у судовому засіданні, відповідного клопотання від нього не було подано апеляційному суду.

Колегія суддів зазначає, що неявка у судове засідання вказаного представника не перешкоджає розгляду апеляційної скарги. Подальше відкладення може призвести до безпідставного затягування розгляду скарги, а тому постанова приймається за наявними в справі матеріалами, яких достатньо для повного та об`єктивного розгляду.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи на стороні відповідача, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, відповідач-1 посилається на те, що вжиті судом заходи забезпечення позову направлені на блокування проведення конкурсного відбору та обрання Голови Правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», що за своїм змістом є тотожним задоволенню позовних вимог, що прямо суперечить п. 11 ст. 137 ГПК України. Пред`явлений позов та заява про забезпечення позову містять один і той же предмет, одні і ті ж підстави.

Відмовляючи у задоволенні клопотання Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про скасування заходів забезпечення позову, місцевий суд виходив з того, що належними та допустимими доказами відповідачем-1 не було доведено існування обставин, які в розумінні ст. 145 ГПК України можуть бути підставами для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову.

Однак колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Національний банк України здійснює регулювання та банківський нагляд відповідно до положень Конституції України, цього Закону, Закону України «Про Національний банк України», інших законодавчих актів України та нормативно-правових актів Національного банку України.

Згідно з п. 330 Положення про ліцензування банків, затверджене постановою Правління Національного банку України від 22.12.2018 р. № 149, банк покладає виконання обов`язків керівника банку на іншу особу, зокрема, за умови, що виконання особою або різними особами обов`язків керівника банку, керівника підрозділу внутрішнього аудиту банку здійснюється не більше шести місяців поспіль.

Отже відповідно до норм чинного законодавства банківська установа не має права залишатись без керівника банку на строк більше ніж 6 місяців. Вказане в тому числі свідчить про те, що наявність керівника має важливе значення для здійснення банківської діяльності та забезпечення належного системи корпоративного управління банком, саме за допомогою якої досягається захист прав та інтересів як вкладників, так і акціонерів банку.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців 24.01.2021 р. виконання обов`язків Голови правління банку було покладено на ОСОБА_2 у зв`язку з припиненням повноважень Голови Правління банку П. Крумханзла.

Зважаючи на Положення про ліцензування банків, 6-місячний строк на виконання обов`язків керівника банку спливає у липні 2021 року.

Наслідком задоволення заяви позивача є порушення співвідношення між можливими негативними наслідками від невжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову, з урахуванням прав (інтересів), про захист яких він просить, з тими негативними наслідками, які можуть настати від вжиття цих заходів для відповідача та осіб, які не є учасниками судового процесу, що свідчить про порушення розумного балансу між приватними і публічними інтересами.

Відповідно до ст. 145 ГПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову, розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Нормами чинного законодавства не визначено підстав та меж розгляду клопотання учасника справи про скасування заходів забезпечення позову, оскільки заходи забезпечення позову, як правило, вживаються за вмотивованим клопотанням позивача для забезпечення ефективного захисту порушених прав.

Водночас, забезпечити баланс між правами та інтересами сторін покликаний інститут скасування заходів забезпечення позову. Саме розглядаючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, відбувається реалізація принципу змагальності учасників процесу.

Вбачається, що вжиті заходи забезпечення позову в порушення ч. 11 ст. 137 ГПК України є тотожними за змістом заявленим позовним вимогам, що виключає можливість як їх застосування, так і подальшої дії, оскільки у позовній заяві Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» просить заборонити Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» проводити закритий конкурс на заміщення посади Голови Правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», в той час як ухвалою суду про забезпечення позову було заборонено Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» та Кабінету Міністрів України до набрання рішення у справі законної сили вчиняти будь-які дії з обрання та призначення Голови правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову не повинні мати наслідком припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання.

Так, позивачем не було наведено достатніх належних та допустимих у розумінні вищевказаних положень Господарського процесуального кодексу України доказів наявності обставин, які б дійсно могли призвести до ускладнення виконання судового рішення по справі у разі задоволення позову.

Також заявником не надано доказів стосовно адекватності та співмірності вказаного заходу забезпечення позову заявленим вимогам.

Заява про забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях заявника. Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як передбачено ч. ч. 1, 2 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Місцевим судом було помилково оцінено відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» та Кабінету Міністрів України до набрання рішенням у справі законної сили вчиняти будь-які дії з обрання та призначення Голови правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», оскільки не була взята до уваги позиція Національного банку України щодо обмеження строку перебування на посаді виконуючого обов`язки голови.

З урахуванням викладеного, судова колегія дійшла висновку про те, що клопотання Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/2410/21 від 24.02.2021 р., є мотивованим та таким, що підлягає задоволенню.

З огляду на вказані обставини, ґрунтуючись на матеріалах справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду м. Києва від 06.04.2021 р. у справі № 910/2410/21 - скасуванню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку ухвалу суду першої інстанції про скасування забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову, відмову у скасуванні чи заміні заходів забезпечення позову.

Разом з цим згідно з п. 2 ч. 1 ст. 287 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини першої статті 255 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Оскільки ухвала суду першої інстанції про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову до зазначеного переліку не відноситься, дана постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 06.04.2021 р. у справі № 910/2410/21 скасувати.

3. Задовольнити клопотання Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/2410/21 від 24.02.2021 р.

4. Скасувати заходи забезпечення позову шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» (індифікаційний код юридичної особи 14360570, вул. Грушевського, 1-Д, м. Київ, 01001) та Кабінету Міністрів України (індифікаційний код відсутній, вул. Грушевського, 12/2, м. Київ, 01008) до набрання рішенням у справі законної сили вчиняти будь-які дії з обрання та призначення Голови правління Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк».

5. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Повний текст постанови складено 02.06.2021 р.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді В.В.Андрієнко

В.В. Шапран