ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

18 травня 2021 року Справа № 923/1245/20

Господарський суд Херсонської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши справу

за заявою: Акціонерного товариства "Херсонська теплоелектроцентраль", м.Херсон

до боржника: Публічного акціонерного товариства "Проектно-будівельна фірма "Херсонбуд", м.Херсон

про банкрутство

в с т а н о в и в:

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 30.03.2021р. відкрито провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Проектно-будівельна фірма "Херсонбуд".

Оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство оприлюднено на офіційному веб-порталі Верховного Суду 15.04.2021р.

До суду із грошовими вимогами до боржника звернувся кредитор Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", м.Київ.

Дослідивши означену заяву суд дійшов наступних висновків.

За приписами ч.1 ст.2 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до ст.45 Кодексу України з процедур банкрутства, заява кредитора має містити виклад обставин, що підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування; до заяви кредитора в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника.

Як слідує з заяви про визнання грошових вимог, заборгованість боржника перед кредитором складала 2162672,00 грн. та в межах виконавчого провадження була частково погашена в розмірі 525657,61 грн., у зв`язку з чим залишок заборгованості складає 1637014,39 грн.

Проте, суду не подано доказів часткового погашення заборгованості (доказів зарахування на рахунки кредитора), у зв`язку з чим суд позбавлений можливості перевірити обґрунтованість визначеного заявником періоду нарахування 3% річних та збитків від інфляції.

Також, до матеріалів заяви додано розрахунки 3% річних та збитків від інфляції, які не підписані уповноваженою особою кредитора.

На підтвердження направлення боржнику та розпоряднику майна копій заяв кредитором подано до суду описи вкладення у цінні листи.

Дослідивши означені документи суд зауважує наступне.

Як слідує з опису вкладення у цінний лист від 14.05.2021р., заява з грошовими вимогами та додані до неї документи були направлені розпоряднику майна ПАТ "ПБФ "Херсонбуд" арбітражному керуючому Пирожку Є.В. за адресою - м.Херсон, вул.Пилипа Орлика, 321.

Разом з тим, поштовою адресою арбітражного керуючого Пирожка Є.В. є - м.Херсон, вул.Пилипа Орлика, 32.

Відповідно до ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Частиною 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

З опису вкладення у цінний лист від 14.05.2021р. про направлення боржнику копії заяви з грошовими вимогами слідує, що на адресу останнього не було направлено копії довіреності представника банку та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Крім того, відповідно до п.п.59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270, встановлено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках.

Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Суд звертає увагу на те, що описи вкладення, надані кредитором, не містять посилання на відповідний номер поштового відправлення.

Тобто, зазначені описи вкладення у цінні листи не відповідають вимогам пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009р. № 270, а тому не можуть бути взяті до уваги як належні та допустимі докази направлення копії заяви з грошовими вимогами та доданих до неї документів розпоряднику майна і боржнику.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/28408/15, від 26.03.2020 по справі № 910/9962/16.

Також, кредитору слід надати до суду оригінали фіскальних чеків та накладних про направлення копії заяви боржнику та розпоряднику майна.

Що стосується поданих кредитором доказів сплати судового збору.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Положеннями ст.ст. 1, 2 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа. За подання до суду процесуальних документів в електронній формі судовий збір може бути сплачено за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Згідно з п. 2.21 постанови пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 року "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України", платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором. Водночас відсутність таких відомостей не є підставою для повернення позовної заяви (заяви, скарги), оскільки суд самостійно перевіряє сплату позивачем (заявником, скаржником) належної суми судового збору.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Частиною 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому суд звертає увагу на те, що встановлення підтвердження зарахування судового збору до державного бюджету здійснюється тільки з оригіналу платіжного доручення.

Аналогічна правова позиція визначена Верховним Судом в ухвалі від 25.05.2020р. у справі № 910/1762/20.

Відповідно до ч.2 ст.91 Господарського процесуального кодексу України, письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено якихось спеціальних вимог щодо оформлення платіжних документів, за якими перераховуються суми судового збору. Отже, таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо), цих документів не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Аналогічну правову позицію викладено в ухвалах Верховного Суду України від 21.05.2018 року у справі № 923/331/16, від 30.08.2018 року у справі № 910/6968/16, від 18.04.2018 року у справі № 925/56/16, від 12.11.2019 року у справі № 910/384/17, від 14.02.2019 року у справі №918/702/18, від 23.01.2019 року у справі №904/1081/18, від 25.05.2020 року у справі № 910/1762/20 та інших.

Між тим, кредитором до заяви про визнання вимог до боржника додано завірену копію платіжного доручення від 27.04.2021р. № про сплату 4540,00 грн. судового збору, що не може слугувати належним доказом сплати судового збору.

Згідно ч.1 ст.46 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Кодексу.

У разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог цього Кодексу, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути.

Якщо конкурсний кредитор усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду. В іншому разі господарський суд постановляє ухвалу про повернення заяви.

Враховуючи наявність недоліків заяви про визнання кредиторських вимог, суд вважає за необхідне встановити Публічному акціонерному товариству "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" строк для усунення зазначених недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали суду.

Керуючись ст.ст.45, 46 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 234, 235 ГПК України, суд, -

у х в а л и в:

1. Встановити Публічному акціонерному товариству "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" строк для усунення викладених в ухвалі суду недоліків заяви про визнання грошових вимог до боржника - 10 днів з дня вручення ухвали суду.

2. Попередити Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява буде повернута заявнику.

3. Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала суду набрала законної сили 18.05.2021р., оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Сулімовська