ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"24" травня 2021 р. Справа № 5023/1668/12

вх. № 1668/12

Суддя Усатий В.О.

Без участі представників сторін

розглянувши заяву ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід судді Усатому В.О. (вх. № 11648 від 20.05.2021) по справі за заявою : ФОП Гімпельсона Ігоря Марковича, м. Харків

до ФОП Гімпельсона Ігоря Марковича, м. Харків

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Постановою господарського суду Харківської області від 24.04.2012 ФОП Гімпельсона Ігоря Марковича визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатора.

Розпорядженням керівника апарату суду від 04.10.2017 у зв`язку з відсутністю повноважень судді Суслової В.В., відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, було призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 5023/1668/12.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даної справи визначено суддю Усатого В.О.

Ухвалою суду від 13.05.2019 призначено ліквідатором ФОП Гімпельсона І.М. арбітражного керуючого Лялюка В.М.

Судові засідання з розгляду звіту ліквідатора неодноразово відкладалися з підстав необхідності витребування додаткових доказів по справі та завершення ліквідаційної процедури.

В межах справи про банкрутство ФОП Гімпельсона І.М. розглядається низка заяв та клопотань, а саме - заява ліквідатора (вх. № 9591 від 23.04.2020), з урахуванням уточнень (вх. № 14299 від 23.06.2020), про визнання недійсними результатів торгів, договорів купівлі-продажу, договору іпотеки, витребування майна з незаконного володіння, визнання права власності та поновлення запису про іпотеку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна; заява ОСОБА_1 про витребування доказів (вх. № 20519 від 07.09.2020); заява ліквідатора (вх. № 16812 від 11.07.2019) про витребування майна з чужого незаконного володіння, з урахуванням уточнень (вх. № 13724 від 17.06.2020).

Після повернення матеріалів справи з суду апеляційної інстанції ухвалами суду від 29.03.2021 призначено звіт ліквідатора, заяву ліквідатора (вх. № 9591 від 23.04.2020), з урахуванням уточнень (вх. № 14299 від 23.06.2020), про визнання недійсними результатів торгів, договорів купівлі-продажу, договору іпотеки, витребування майна з незаконного володіння, визнання права власності та поновлення запису про іпотеку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, заяву ОСОБА_1 про витребування доказів (вх. № 20519 від 07.09.2020), заяву ліквідатора про витребування майна з чужого незаконного володіння (вх. 16812 від 11.07.2019), з урахуванням уточнень (вх. № 13724 від 17.06.2020), до розгляду на 25.05.2021.

20.05.2021 до суду від кредитора - ТОВ "Сегура-Капітал" надійшла заява про відвід судді Усатому В.О. (вх. № 11648 від 20.05.2021), в якій заявник просив суд відвести суддю господарського суду Харківської області Усатого В.О. від розгляду справи №5023/1668/12 про визнання банкрутом ФОП Гімпельсона І.М. Заява кредитора про відвід мотивована тим, що на думку ТОВ "Сегура-Капітал" існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Усатого В.О. при розгляді даної справи. В обґрунтування поданої заяви, кредитор зазначає, що його єдиним засновником є ТОВ "Сібоней Сервіс", при цьому, одним із засновників ТОВ "Сібоней Сервіс" є ОСОБА_2 . На думку ТОВ "Сегура-Капітал", ОСОБА_2 та Усатий Віталій Олександрович перебувають у товариських стосунках. До заяви про відвід кредитором надано копію заповіту ОСОБА_2 , складеного 18.05.2021 на ім`я Усатого Віталій Олександровича та посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ємець І.О. за реєстровим №3289.

Розглянувши заяву ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід судді Усатому В.О. (вх.№11648 від 20.05.2021), суд зазначає наступне.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Заява ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід надійшла до суду 20.05.2021, тоді як судові засідання по справі призначено на 25.05.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 116 ГПК України, суд зазначає, що наступними робочими днями після дати надходження заяви про відвід (20.05.2021) є 21.05.2021 та 24.05.2021, при цьому 25.05.2021 - вже є датою судових засідань у даній справі. З огляду на що заява про відвід подана менш ніж за три робочі дні до наступного засідання, у зв`язку з чим не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини під терміном "суд, встановлений законом" у статті 6 Конвенції мається на увазі, що "судова влада у демократичному суспільстві регулюється законами, джерелом яких є Парламент". Зазначений термін охоплює не лише правові підстави існування суду, але і його склад у кожній конкретній справі (рішення ЄСПЛ у справі "Занд проти Австрії" та у справі "Сокуренко і Стригун проти України").

Водночас, згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

В рішенні у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 Європейський суд з прав людини зауважив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного; стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Кожен суддя колегії об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно з ч. 2 ст. 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Заява ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід судді мотивована тим, що на думку кредитора існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Усатого В.О. при розгляді даної справи. В обґрунтування поданої заяви, кредитор зазначає, що його єдиним засновником є ТОВ "Сібоней Сервіс", при цьому, одним із засновників ТОВ "Сібоней Сервіс" є ОСОБА_2 . На думку ТОВ "Сегура-Капітал", ОСОБА_2 та Усатий Віталій Олександрович перебувають у товариських стосунках. До заяви про відвід кредитором надано копію заповіту ОСОБА_2 , складеного 18.05.2021 на ім`я Усатого Віталій Олександровича та посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ємець І.О. за реєстровим №3289.

Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань єдиним засновником кредитора у справі - ТОВ "Сегура-Капітал" () є ТОВ "Сібоней Сервіс" ().

Як зазначає заявник, та що підтверджується відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, одним із засновників ТОВ "Сібоней Сервіс" є ОСОБА_2 .

З наданих ТОВ "Сегура-Капітал" до заяви про відвід документів вбачається, що ОСОБА_2 18.05.2021 заповів Усатому Віталію Олександровичу нежитлові приміщення цокольного поверху №1-:-15 в літ. "А-2" загальною площею 130,0 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищезазначений заповіт посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ємець І.О. та зареєстровано в реєстрі за № 3289.

Суд звертає увагу на те, що ОСОБА_2 не є ані учасником у справі про банкрутство ФОП Гімпельсона І.М., ані безпосередньо засновником кредитора - ТОВ "Сегура-Капітал".

Крім того, належних доказів того, що ОСОБА_2 знайомий із суддею Усатим В.О. та перебуває з ним у товариських стосунках, заявником - ТОВ "Сегура-Капітал" не надано.

Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною першою статті 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Суд звертає увагу на те, що заповіт є одностороннім правочимом, складання якого не потребує повідомлення або згоди особи, призначеної у ньому як спадкоємцем.

Суд зазначає, що суддя Усатий Віталій Олександрович не знайомий з фізичною особою ОСОБА_2 .

Приймаючи до уваги, що суддя Усатий В.О. не знайомий з ОСОБА_2 , враховуючи дату складання заповіту - 18.05.2021 та беручи до уваги дату судового засідання по справі - 25.05.2021, суд вбачає в діях ОСОБА_2 по складанню заповіту на користь судді Усатого В.О. напередодні судового засідання спробу дискредитувати суддю та судову систему в цілому, намаганням замінити суддю, визначеного для розгляду даної справи з дотриманням порядку чинного законодавства, та створити штучні перешкоди у здійсненні судочинства.

Також, суд звертає увагу на те, що заявником - ТОВ "Сегура-Капітал" у межах справи про банкрутство ФОП Гімпельсона Ігоря Марковича вже подавалася заява про відвід судді Усатому В.О. (вх. № 21939 від 22.09.2020), у задоволенні якої було відмовлено у зв`язку з її необґрунтованістю.

Крім того, факт наявності 20.05.2021 у ТОВ "Сегура-Капітал" копії заповіту ОСОБА_2 , складеного 18.05.2021 на ім`я судді Усатого В.О., на думку суду, може свідчити про спільну діяльність ТОВ "Сегура-Капітал" (єдиним засновником якого є ТОВ "Сібоней Сервіс") і ОСОБА_2 (як одного із засновників ТОВ "Сібоней Сервіс"), направлену на створення штучних перешкод у розгляді даної справи.

Згідно з ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд у встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд зауважує на тому, що наведені у заяві ТОВ "Сегура-Капітал" посилання на перебування судді Усатого В.О. в товариських стосунках із фізичною особою ОСОБА_2 є лише припущеннями заявника, які не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, що, з урахуванням вищевикладених обставин, не може свідчити про упереджене ставлення судді Усатого В.О. або відсутність його об`єктивності.

Враховуючи вищезазначене в сукупності, суд доходить висновку про те, що заявлений відвід є безпідставним і необґрунтованим, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне у задоволенні заяви ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід судді Усатому Віталію Олександровичу від розгляду справи № 5023/1668/12 про банкрутство ФОП Гімпельсона І.М. (вх. № 11648 від 20.05.2021) відмовити.

Керуючись ст. ст. 35, 36, 38, 39, 232-235 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ТОВ "Сегура-Капітал" про відвід судді Усатому Віталію Олександровичу від розгляду справи № 5023/1668/12 про банкрутство ФОП Гімпельсона І.М. (вх. № 11648 від 20.05.2021).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Усатий В.О.