ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2021 р. Справа№ 910/2675/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Разіної Т.І.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.03.2021

у справі № 910/2675/21 (суддя: Ващенко Т.М.)

за результатами розгляду матеріалів позовної заяви заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної ради

до 1. Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна»

2. Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма Світанок»

про визнання недійсними результатів електронного аукціону, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі, зобов`язання повернути приміщення

ВСТАНОВИВ:

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. короткий зміст позовних вимог

Заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської обласної ради до Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна», Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма Світанок» про:

- визнання недійсними результатів електронного аукціону;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі;

- зобов`язання повернути приміщення загальною площею 2565,40 кв.м, придбані за 138.062.406,01 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2021 залишено без руху позовну заяву, встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви.

1.2. короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №910/2675/21 позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної ради до Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна», Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма Світанок» про визнання недійсними результатів електронного аукціону, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі, зобов`язання повернути приміщення, ухвалено вважати неподаною та повернуто заявнику.

Вказана ухвала мотивована неусуненням недоліків, визначених ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2021.

Повертаючи зустрічну позовну заяву, суд керувався приписами ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

1.3. короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №910/2675/21 та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

2. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ:

2.1. визначення складу суду, заяви, клопотання:

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2021 для розгляду справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Іоннікова І.А., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.03.2021 відкрито апеляційне провадження у даній справі. Апеляційний перегляд оскаржуваного рішення ухвалено здійснювати без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

2.2. узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу:

Прокуратура вказує на порушення судом вимог процесуального законодавства, зокрема ч.2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язку зазначати точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Скаржник переконаний, що заявлена ним вимога про зобов`язання повернути приміщення загальною площею є похідною від перших двох - про визнання недійсними результатів електронного аукціону та про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі і за своєю суттю не є майновою, а тому прокуратурою правильно сплачено судових збір як за три вимоги немайнового характеру.

2.3. узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Станом на момент розгляду справи до Північного апеляційного господарського суду відзиву на апеляційну скаргу від учасників справи не надійшло.

2.4. інші процесуальні дії у справі:

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Нормами п. 6 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Виходячи із зазначених правових норм, перегляд оскаржуваного рішення здійснюється без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ:

3.1. встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини справи

Заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської обласної ради до 1. Комунальної установи Київської обласної ради «Фонд комунального майна» 2. Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма Світанок» про:

- визнання недійсними результатів електронного аукціону;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлової будівлі;

- зобов`язання повернути приміщення загальною площею 2565,40 кв.м, придбані за 138.062.406,01 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2021 залишено без руху позовну заяву, встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви три дні з дня вручення цієї ухвали, встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

3.2. обставини, встановлені судом апеляційної інстанції і визначення відповідно до них правовідносин, а також доводи, з якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції

Залишаючи без руху позовну заяву у даній справі, суд в ухвалі про залишення без руху від 25.02.2021 наголосив, що вимога про зобов`язання повернути приміщення є вимогою майнового характеру, за яку судовий збір підлягає оплаті виходячи з вартості приміщення, адже пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

З матеріалів справи вбачається, що 04.03.2021 Київською обласною прокуратурою через відділ діловодства суду подано платіжне доручення від 19.02.2021 № 314 на суму 6 810,00 грн.

Вказане свідчить про те, що прокуратурою було оплачено судовий збір за три вимоги немайнового характеру та не враховано зміст ухвали від 25.02.2021.

Натомість, як вбачається зі змісту позовної заяви, прокуратурою пред`явлено дві немайнові вимоги (про визнання недійсним результату електронного аукціону та про визнання недійсним договору-купівлі-продажу) та майнову вимогу про зобов`язання повернути приміщення, за яку судовий збір підлягає оплаті виходячи з вартості приміщення.

Суд першої інстанції зазначив, що з протоколу про результати електронного аукціону № UA-PS-2020-10-31-000010-2 вбачається, що стартова ціна лоту (спірних приміщень) склала 130 530 780,00 грн, отже за вимогу майнового характеру підлягав сплаті судовий збір в сумі 794 500,00 грн.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Колегія суддів наголошує, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Однак, прокуратурою за вимогу майнового характеру про зобов`язання повернути приміщення не сплачено судового збору у необхідному розмірі відповідно до приписів ЗУ «Про судовий збір».

Вказаним спростовуються доводи прокуратури про те, що заявлена ним вимога про зобов`язання повернути приміщення загальною площею за своєю суттю не є майновою.

В апеляційній скарзі прокуратура зазначає про порушення судом вимог ч.2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язку зазначати точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Колегія суддів частково погоджується з тим, що Господарським судом міста Києва в ухвалі про залишення без руху від 25.02.2021 не вказано точної суми судового збору, що необхідно сплатити, однак судом роз`яснено, що вимога про зобов`язання повернути приміщення є вимогою майнового характеру, за яку судовий збір підлягає оплаті виходячи з вартості приміщення з посиланням на приписи законодавства.

Водночас, наведене не спростовує несплату прокуратурою судового збору у необхідному розмірі.

Крім того, позивач не був позбавлений права звернутись до суду із заявою про роз`яснення ухвали про залишення без руху.

Відтак, доводи апеляційної скарги в цій частині не можуть бути підставою для скасування законної та обґрунтованої ухвали.

3.3. посилання на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

За змістом частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Частиною 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

4. ВИСНОВКИ СУДУ:

4.1. висновки за результатами розгляду матеріалів справи

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, погоджується з висновками, з яких виходив місцевий господарський суд при прийнятті оскаржуваної ухвали.

Суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви у зв`язку з тим, що позивачем не усунено недоліків, які були встановлені ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2021, що в силу імперативних приписів ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для повернення особі такої заяви.

Доводи апелянта не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваній ухвалі, а суд апеляційної інстанції за результатами їх перевірки не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

5. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ:

5.1. мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу

Колегія суддів погоджується з посиланням скаржника на те, що судом першої інстанції в порушення судом вимог ч.2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України не вказано точної суми судового збору, яку необхідно сплатити, однак в ухвалі про залишення позову без руху судом було вказано, яким саме чином має бути розраховано суму судового збору, а отже прокурор мав можливість самостійно розрахувати та сплатити судовий збір, докази чого не надано.

Доводи апелянта про те, що заявлена ним вимога про зобов`язання повернути приміщення загальною площею за своєю суттю не є майновою судом є необґрунтованими, оскільки те що така вимога є похідною не звільняє від обов`язку сплати судового збору.

6. ВИСНОВКИ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ:

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що оскаржувана ухвала суду прийнята у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав її скасовувати або змінювати не вбачається.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі №910/2675/21 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва у справі №910/2675/21 задоволенню не підлягає.

7. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ:

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги, згідно ч. 1 ст. 129 ГПК України покласти на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 255, 269, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі № 910/2675/21 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі № 910/2675/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи № 910/2675/21 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Т.І. Разіна