УХВАЛА

м. Київ

19.05.2021Справа № 910/5613/21

За позовомГромадської організації «Серце Подолу»
до1. Київської міської ради 2. Служби безпеки України 3. Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання незаконним, скасування рішення та визнання недійсним державного акту
Суддя Босий В.П.

секретар судового засідання Єрмак Т.Ю.

Представники сторін:

від позивача:Валіахметова Я.В.
від відповідача 1:Подоляк Р.Ю.
від відповідача 2:Ярко О.Ю.
від відповідача 3:Геращенко В.І.

ВСТАНОВИВ:

Громадська організація «Серце Подолу» звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, Служби безпеки України та Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконним, скасування рішення та визнання недійсним державного акта.

Позовні вимоги обґрунтовані незаконним прийняттям Київською міською радою рішення про надання Службі безпеки України у постійне користування земельної ділянки за адресою: м. Київ, вул. Боричів Тік, 4-а, у зв`язку з чим позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради №343/6559 від 06.10.2011 «Про внесення змін до пункту 12 рішення Київської міської ради від 27.05.2004 №281-2/1491 «Про надання та вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею», а також визнати недійсним державний акт на право постійного користування земельною ділянкою від 02.02.2012, серії ЯЯ №389720, виданий Службі безпеки України, зареєстрований в книзі записів державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди №03-9-00059.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2021 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засіданні на 26.04.2021.

Підготовче судове засідання 26.04.2021 було відкладено на 17.05.2021.

26.04.2021 представником позивача до суду подано заяви про зміну предмету позову та залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів.

Також 26.04.2021 представником відповідача 2 подано заяву про закриття провадження у справі у зв`язку з непідвідомчістю даного спору господарським судам України.

В судове засідання представник позивача з`явилася, підтримала раніше подані заяви про зміну предмету позову та залучення третьої особи, проти задоволення заяви про закриття провадження у справі заперечувала.

Представники відповідачів в судовому засіданні проти задоволення заяв позивача не заперечували, підтримали подану представником відповідача 2 заяву про закриття провадження у справі.

Розглянувши в судовому засіданні подані заяви, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд встановив наступне.

Щодо заяви представника відповідача 2 про закриття провадження у справі суд відзначає наступне.

Вказана заява мотивована тим, що за змістом п. 19 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах щодо оскарження актів (рішень) суб`єктів господарювання та їх органів, посадових та службових осіб у сфері організації та здійснення господарської діяльності, крім актів (рішень) суб`єктів владних повноважень, прийнятих на виконання їхніх владних управлінських функцій, та спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем.

Вирішуючи питання щодо визначення юрисдикції, в межах якої має розглядатися ця справа, суд виходить із таких міркувань.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (пункти 1, 2 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з правилами визначення юрисдикції адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ, з наведеними у статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

У пункті 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Необхідною та єдиною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним владних управлінських функцій, при цьому ці функції суб`єкт повинен здійснювати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правовідносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний (зобов`язані) виконувати вимоги та приписи такого владного суб`єкта.

Натомість приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Предметом даного спору є наявність, на думку позивача, підстав для визнання недійсним рішення Київської міської ради №343/6559 від 06.10.2011, яким передано відповідачу 2 спірну земельну ділянку у постійне користування, незаконним, та визнання недійсним державного акту на право постійного користування земельною ділянкою від 02.02.2012, серії ЯЯ №389720. При цьому, наявність порушеного права позивача обґрунтовано тим, що внаслідок реалізації спірного рішення завдається шкода землям історико-культурного призначення, що зумовлює порушення прав Громадської організації «Серце Подолу» та її членів і засновників, гарантованих ст. 54 Конституції України та нормами Закону України «Про охорону культурної спадщини».

За таких обставин, оскільки Київська міська рада в цих правовідносинах не діє як суб`єкт владних повноважень стосовно позивача, а позов спрямований на захист немайнового приватного права, тому розгляд цієї справи належить до юрисдикції господарських судів.

Щодо заяви позивача про зміну предмету позову суд відзначає наступне.

У відповідності до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України встановлено право позивача на зміну предмета або підстави позову шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивачем заявлено наступні позовні вимоги:

- визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради №343/6559 від 06.10.2011 «Про внесення змін до пункту 12 рішення Київської міської ради від 27.05.2004 №281-2/1491 «Про надання та вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею»;

- визнати недійсним державний акт на право постійного користування земельною ділянкою від 02.02.2012, серії ЯЯ №389720, виданий Службі безпеки України, зареєстрований в книзі записів державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди №03-9-00059.

У поданій заяві про зміну предмету спору позивач просить до раніше заявлених позовних вимог також визнати припиненим право постійного користування Служби безпеки України земельною ділянкою площею 0,2649 га із кадастровим номером :85:389:0007, яке зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 15.06.2018, номер запису 26723884.

За змістом ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

З урахуванням викладеного, а також враховуючи, що заява позивача про зміну предмету позову відповідає вимогам ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, суд приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення та здійснює подальший розгляд справи з урахуванням позовних вимог, викладених в такій заяві.

Щодо заяви позивача про залучення третьої особи суд відзначає таке.

Відповідно до ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Щодо наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка №253796926), власником спірної земельної ділянки, яка передана відповідачу 2 у постійне користування, є Держава Україна в особі Київської міської державної адміністрації.

Виходячи з предмету та підстав позовних вимог, суд дійшов висновку щодо доцільності залучення до участі у розгляді справи Київської міської державної адміністрації в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів, оскільки рішення по справі може вплинути на її права та обов`язки.

Відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За таких обставин, у зв`язку із залученням до участі у справі третьої особи, підготовче засідання підлягає відкладенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 46, 50, 183, 231, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви Служби безпеки України про закриття провадження у справі відмовити.

2. Заяву Громадської організації «Серце Подолу» про зміну предмету позову задовольнити.

3. Заяву Громадської організації «Серце Подолу» про залучення третьої особи задовольнити.

4. Залучити Київську міську державну адміністрацію (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів.

5. Відкласти підготовче засідання на 07.06.21 о 11:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 6 .

6. Зобов`язати позивача направити на адресу Київської міської державної адміністрації копію позовної заяви разом з доданими до неї документами, докази такого направлення надати до суду.

7. Запропонувати Київській міській державній адміністрації надати письмові пояснення стосовно суті спору у 5-денний строк з дня отримання даної ухвали.

8. Запропонувати учасникам справи направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників.

9. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення.

Повна ухвала складена 20.05.2021.

Суддя В.П. Босий