УХВАЛА

26.05.2021Справа № 910/7804/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі

За позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2

до 1) ОСОБА_3 ,

2) ОСОБА_4

про визнання недійсним договору, акту та скасування реєстраційної дії

Представники: без виклику сторін.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі-позивач 1) та ОСОБА_2 (далі-позивач 2) звернулися до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 (далі-відповідач 1) та ОСОБА_4 (далі-відповідач 2), в якому просять суд:

- визнати недійсним договір міни частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» від 20.04.2021 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 ;

- визнати недійсним акт-приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» від 20.04.2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дібровою О.С., зареєстрованого в реєстрі за №521,522, за яким ОСОБА_4 (відчужувач) передав, а ОСОБА_3 , прийняв частку в статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» у розмірі 33% відсотки, яка в грошовому еквіваленті становить 16 500, 00 грн.;

- скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційну дію: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, проведену державним реєстратором: приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грицак Людмилою Олександрівною від 22 квітня 2021 року, стосовно зміни учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що всупереч приписам законодавства та положенням статуту ТОВ «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» для вирішення питання щодо відчуження ОСОБА_4 своєї частки в статутному капіталі на користь ОСОБА_3 не скликались і не проводились, повідомлення від ОСОБА_4 про його намір відчужити частку в статутному капіталі не находило, згоди учасників товариства на відчуження частки надано не було.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2021 позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - залишено без руху. Встановлено позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви.

25.05.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду представник позивачів подав заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Також, 25.05.2021 через відділ автоматизованого документообігу суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивачі просять суд вжити заходи забезпечення позову, шляхом:

- заборони ОСОБА_3 відчужувати належну йому частину частки в статутному капіталі ТОВ НВФ «КРИПТОН» у розмірі 33%, яка в грошовому еквіваленті становить 16 500, 00 грн;

- заборони усім та будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (включаючи державних реєстраторів суб`єктів державної реєстрації, зокрема, але не виключно, державним реєстраторам Міністерства юстиції України, територіальних органів Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, виконавчих органів сільських, селищних та міських рад, Київської та Севастопольської міських, районних, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, приватним та державним нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації, а також державним та приватним нотаріусам), приймати будь-які рішення та (або) проводити будь-які реєстраційні дії та (або) вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записи щодо, зокрема, але не обмежуючись, відчуження/передачі, обтяження або переходу права власності на частину частки ОСОБА_3 у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» () у розмірі 33%, яка в грошовому еквіваленті становить 16 500 грн.

Заява обгрунтована тим, що засновниками ТОВ «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» є: ОСОБА_1 - розмір внеску до статутного фонду 17 000, 00 грн (частка 34 %); ОСОБА_2 - розмір внеску до статутного фонду - 16 500, 00 грн (частка 33 %) та ОСОБА_4 - розмір внеску до статутного фонду 16 500, 00 грн. (частка 33 %).

Проте, позивачам стало відомо, що 20.04.2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 укладено договір міни частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» та на підставі укладеного договору, між сторонами 20.04.2021 року підписано акт-приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дібровою О.Є., зареєстрованого в реєстрі за №521,522. Однак, позивачі згоди на відчуження частки ОСОБА_4 не надавали, загальні збори не проводились та повідомлення про намір відчужити частку від ОСОБА_4 не надходило, тобто частка у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» була відчужена з порушенням приписів п. 3.8 Статуту ТОВ НВФ «Криптон».

Як зазначають позивачі, до встановлення в судовому порядку недійсності договору та акту приймання-передачі, відповідний правочин згідно зі ст. 204 Цивільного кодексу України вважається правомірним і може бути підставою для вчинення подальших правочинів та повторних реєстраційних дій щодо частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон».

Враховуючи що позивачів не було повідомлено про відчуження частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон», останні вважають, що за час розгляду справи судом спірна частка у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» може зазнати наступного перепродажу, або відступлення.

Крім того, невжиття заявлених заходів забезпечення позову, на думку позивачів, може призвести до неможливості та значного ускладнення виконання рішення суду, у разі задоволення позову, оскільки у разі подальшого відчуження спірної частки в статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» позивачі не зможуть захистити свої порушені права у даному судовому процесі та будуть вимушені звертатись із такими ж позовними вимогами до нових учасників Товариства.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову, проаналізувавши норми господарського процесуального законодавства України, суд відзначає наступне.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 5 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України, не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони: проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; емітенту, зберігачу, депозитарію надавати реєстр власників іменних цінних паперів, інформацію про акціонерів або учасників господарського товариства для проведення загальних зборів товариства; участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Згідно зі ст. 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1-2 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Як вбачається з відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 21.04.2021 засновниками (учасниками) та кінцевими бенефіціарними власниками юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» (ідентифікаційний код - 19136506) є: ОСОБА_1 - розмір внеску до статутного фонду 17 000, 00 грн (частка 34 %); ОСОБА_2 - розмір внеску до статутного фонду - 16 500, 00 грн (частка 33 %) та ОСОБА_4 - розмір внеску до статутного фонду 16 500, 00 грн. (частка 33 %).

Проте, як зазначають позивачі, 20.04.2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 укладено договір міни частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» та на підставі укладеного договору, між сторонами 20.04.2021 року підписано акт-приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дібровою О.Є., зареєстрованого в реєстрі за №521,522. Однак, позивачі згоди на відчуження частки ОСОБА_4 не надавали, загальні збори не проводились та повідомлення про намір відчужити частку від ОСОБА_4 не надходило, тобто частка у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» була відчужена з порушенням приписів п. 3.8 Статуту ТОВ НВФ «Криптон».

При цьому, як вбачається з відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 26.05.2021 засновниками (учасниками) юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» (ідентифікаційний код - 19136506) є: ОСОБА_1 - розмір внеску до статутного фонду 17 000, 00 грн; ОСОБА_2 - розмір внеску до статутного фонду - 16 500, 00 грн, а кінцевими бенефіціарними власниками Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» є: ОСОБА_4 частка 33 %; ОСОБА_1 частка 34 %; ОСОБА_2 33 % та ОСОБА_3 розмір внеску до статутного фонду - 16 500, 00 грн.

Крім того, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «Криптон») 22.04.2021 № 026000645, зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи, відомості внесено приватним нотаріусом Грицик Л.О.

Відповідно до ч. 2 ст. 21 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», статутом товариства може бути встановлено, що відчуження частки (частини частки) та надання її в заставу допускається лише за згодою інших учасників. Відповідне положення може бути внесене до статуту або виключене з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

Згідно п. 3.8. Статуту ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «Криптон», затвердженого загальними зборами учасників ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» (протокол № 39/20 від 22.07.2020) відчуження частки (частини частки) та надання її в заставу допускається лише за згодою інших учасників товариства (п. 3.8.2.). Учасник товариства має переважно право на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства, що продається третій особі (п. 3.8.3.)

Станом на 26.05.2021 у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зазначено, що бенефіціарними власником ТОВ Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» є в тому числі ОСОБА_3 .

В силу встановленої статтею 204 Цивільного кодексу України презумпції правомірності правочину, такий оскаржуваний договір та акт приймання-передачі частки в статутному капіталі є правомірним до визнання недійсним їх в судовому порядку, а відтак і слугують підставою для вчинення подальших правочинів та повторних реєстраційних дій щодо частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон».

Згідно з пунктом 31 частини 2 статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: дата прийняття, дата набрання законної сили та номер судового рішення, на підставі якого проведено реєстраційну дію.

Відповідно до частини 10 статті 13 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" Державна судова адміністрація України забезпечує передачу до Єдиного державного реєстру примірника судового рішення, яке тягне за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, судового рішення про арешт корпоративних прав та про заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій - у день набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідно до частини 5 статті 14 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" направлення судових рішень, які тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, та про заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій здійснюється у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та Єдиним державним реєстром судових рішень.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі або заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачена така підстава для відмови у державній реєстрації, як "у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії".

Отже, такий спосіб забезпечення позову як заборона вчинення реєстраційних дій прямо передбачений Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 09.11.2018 у справі №915/508/18, від 12.03.2020 у справі №916/3479/19, від 24.06.2020 у справі №902/1051/19.

Оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулися або мали намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивачі не зможуть їх захистити в межах одного цього судового провадження за їх позовом без нових звернень до суду.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Враховуючи наведені обставини у їх сукупності, наявність корпоративного спору щодо відчуження частки у статутному капіталі без повідомлення позивачів, суд приходить до висновку про обґрунтованість припущень позивачів про можливість наступного відчуження/відступлення спірної частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон».

Натомість у випадку наступного відчуження спірної частки у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» захист порушених прав позивачів буде ускладненими, оскільки права на таку частку можуть перейти до іншої (інших) особи (осіб) та позивачі не зможуть захистити свої порушені права в межах даного судового процесу, а вимушені будуть ініціювати нові позови.

Встановивши існування обґрунтованого припущення, що невжиття заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких вони звернувся до суду, суд дійшов висновку про те, що заявлені заходи щодо заборони відповідачу-1 відчужувати на користь будь-яких осіб та вчиняти будь-які інші дії щодо частки в статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» є обгрунтованими.

При цьому, суд зазначає, що обрані способи забезпечення позову щодо заборони ОСОБА_3 відчужувати належну йому частку в статутному капіталі ТОВ НВФ «КРИПТОН», яка в грошовому еквіваленті становить 16 500, 00 грн; заборони усім та будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (включаючи державних реєстраторів суб`єктів державної реєстрації, зокрема, але не виключно, державним реєстраторам Міністерства юстиції України, територіальних органів Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, виконавчих органів сільських, селищних та міських рад, Київської та Севастопольської міських, районних, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, приватним та державним нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації, а також державним та приватним нотаріусам), приймати будь-які рішення та (або) проводити будь-які реєстраційні дії та (або) вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записи щодо, зокрема, але не обмежуючись, відчуження/передачі, обтяження або переходу права власності на частку ОСОБА_3 у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон», яка в грошовому еквіваленті становить 16 500 грн співвідноситься з предметом позову, а отже існує конкретний зв`язок між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовних вимог.

У зв`язку з наведеним, подана заява щодо вжиття заходів до забезпечення позову визнається судом обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 138-140 та ст. 234 Господарського процесуального кодексу України України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову - задовольнити.

2. До набрання рішенням законної сили у справі № 910/7804/20 вжити наступні заходи до забезпечення позову, а саме:

- заборонити ОСОБА_3 відчужувати належну йому частку в статутному капіталі ТОВ НВФ «КРИПТОН», яка в грошовому еквіваленті становить 16 500, 00 грн;

- заборонити усім та будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (включаючи державних реєстраторів суб`єктів державної реєстрації, зокрема, але не виключно, державним реєстраторам Міністерства юстиції України, територіальних органів Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, виконавчих органів сільських, селищних та міських рад, Київської та Севастопольської міських, районних, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, приватним та державним нотаріусам та іншим суб`єктам державної реєстрації, а також державним та приватним нотаріусам), приймати будь-які рішення та (або) проводити будь-які реєстраційні дії та (або) вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записи щодо, зокрема, але не обмежуючись, відчуження/передачі, обтяження або переходу права власності на частку ОСОБА_3 у статутному капіталі ТОВ НВФ «Криптон» (), яка в грошовому еквіваленті становить 16 500 грн.

Стягувач-1: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 );

Стягувач-2: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код - НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 );

Боржник: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код - НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ).

Ухвала про вжиття заходів забезпечення позову набирає законної сили з 26.05.2021 та може бути пред`явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку до 26.05.2024.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.