ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" травня 2021 р.м. ХарківСправа № 922/292/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

при секретарі судового засідання Федоровій К.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області, м. Харків в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Модерн-ХХІ", м. Харків
про стягнення 41305,95 грн.,
за участю представників учасників справи:

прокурор - Бойко В.В.

позивача - не з`явився

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області, далі - прокурор, звернувся до господарського суду Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, далі - позивач, з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Модерн-ХХІ", в якому просить суд стягнути з відповідача шкоду заподіяну державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 41305,95 грн. Нормативно позов обґрунтований ст.ст. 17, 33, 42, 43 Закону України "Про відходи", ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.ст. 35, 36, 56 Закону України "Про охорону земель", ст.ст. 1166, 1172 ЦК України. Витрати по оплаті судового збору прокурор просить суд покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 16.02.2021 позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Рух справи висвітлено у відповідних ухвалах суду.

У судовому засіданні 11.05.2021 прокурор підтримав позовну заяву у повному обсязі та просив суд її задовольнити.

Представники сторін у судове засідання 11.05.2021 не з`явилися. Про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, відповідно до ст.ст. 120, 121 ГПК України.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Оскільки відповідач своїм процесуальним правом участі у судовому засіданні не скористався, повноважного представника для участі у судовому засіданні не направив, відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин не надав, заяв та клопотань від нього не надходило, враховуючи сплив процесуального строку, встановленого для розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача та представника позивача за наявними у ній матеріалами, що містять достатньо відомостей про права і взаємовідносини сторін.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, заслухавши пояснення прокурора, суд встановив наступне.

Як вказує прокурор у позовній заяві, у ході вивчення питання дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Харківській області (далі - Держекоінспекція, позивач) у період в 24.01.2020 по 06.02.2020 (акт перевірки від 06.02.2020 №84/11-02/05-06) на підставі наказу ДЕІ у Харківській області №84/11-02 від 21.01.2020 та направлення на проведення планової перевірки №84/11-02/05-06 від 21.01.2020 проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Товариством з обмеженою відповідальністю Модерн - XXI (далі - ТОВ Модерн - XXI, відповідач) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Про проведення вищевказаної перевірки Державною екологічною інспекцією у Харківській області завчасно листом від 02.12.2019 №4449/-5-06 повідомлено ТОВ Модерн - XXI.

За результатами проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт №84/11-02/05-06 від 06.02.2020 та встановлено, що ТОВ Модерн - XXI утворено засмічення земельної ділянки, а саме: на відкритому ґрунті розміщено відходи за адресою: м. Зміїв, вул. Песчаная, 2а. Морфологічний склад відходів - відходи деревини. Площа ділянки складає 12 кв.м., об`ємом від 5 до 10 кв.м. Крім того, за тією ж адресою розміщені металеві відходи, шматки металопрофілю. Площа ділянки складає 9 кв.м., об`ємом від 5 до 10 кв.м. Вказане є порушенням ст. 17 Закону України Про відходи, ст. 55 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, ст. 35 Закону України Про охорону земель.

З метою усунення порушень природоохороного законодавства, виявлених під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, директору ТОВ Модерн - XXI внесено припис від 10.02.2020 №11 /05-06.

Крім того, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Харківської області Кузнєцовою О.А. складені протоколи про адміністративне правопорушення від 20.02.2020:

- №002296 у відношенні відповідальної посадової особи - начальника цеху ТОВ Модерн - XXI, за фактом скоєння останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 188 КУпАП. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020 №31/05-06 на ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 11 Закону України Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу;

- №002297 у відношенні відповідальної посадової особи - головного енергетика ТОВ Модерн - XXI, за фактом скоєння останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 79 КУпАП. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020 №30/05-06 на ОСОБА_2 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 79 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу;

- №002298 у відношенні відповідальної посадової особи - заступника директора виробництва ТОВ Модерн - XXI, за фактом скоєння останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 78 КУпАП. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020 №29/05-06 на ОСОБА_3 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 78 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу;

- №002299 у відношенні відповідальної посадової особи - начальника цеху ТОВ Модерн - XXI, за фактом скоєння останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 82 КУпАП. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020 №28/05-06 на ОСОБА_4 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 82 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу;

- №002300 у відношенні відповідальної посадової особи - начальника цеху ТОВ Модерн - XXI, за фактом скоєння останнім адміністративного правопорушення передбаченого ст. 82 КУпАП. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення від 20.02.2020 №27/05-06 на ОСОБА_5 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 82 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

У подальшому, Держекоінепекцією, на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України віл 27.10.1997 №171 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.05.1998 за №285/2725 (у редакції наказу Мінприроди від 04.04.2007 №149), здійснено розрахунок збитку, заподіяного державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства зумовленої засміченням земельних ресурсів відходами, загальна сума яких склала 41305,95 грн.

Матеріали, складені посадовими особами Держекоінспекції за наслідками перевірки, проведеної у діяльності ТОВ Модерн - XXI, складені у відповідності до вимог законів України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, Про охорону навколишнього природною середовища, Положення про територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 №312.

Відповідно до п.2 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 №171 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за №285/2725 05.05.1998 (далі по тексту - Методика), засмічення земель - це наявність на території земельних ділянок сторонніх предметів і матеріалів. Причому, факт засмічення земель та розмір завданої шкоди встановлюються на основі акту перевірки, складеного компетентним органом, припису, протоколу про адміністративне правопорушення тощо.

Дії посадових осіб Держекоінспекції щодо складання акту перевірки, припису про усунення виявлених порушень, складання розрахунку розміру збитків та пред`явлення претензії щодо добровільного відшкодування збитків, відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались.

З метою добровільного відшкодування заподіяної шкоди Держекоінспекцією 13.05.2020 надіслано до ТОВ Модерн - XXI претензії №66 та №67 від 13.05.2020.

Відповідач надіслав 02.06.2020 листа №70/20 стосовно відтермінування до 01.12.2020 строку погашення по вищевказаним претензіям, проте не надав жодних документів, які б підтверджували неможливість оплати збитків, та шкода, заподіяна ТОВ Модерн - XXI до цього часу не відшкодована.

У зв`язку з чим, Держекоінспекцісю направлено до Харківської обласної прокуратури матеріали перевірки для вжиття заходів реагування.

Відповідно до сі. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом.

Відповідно до ч. З ст. 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у раті відсутності такого органу.

Згідно з ч. З ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до статті 53 ГПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах га браги участь у цих справах.

Звертаючись до відповідного суду господарської юрисдикції із заявою про захист державних та суспільних інтересів, прокуратура реалізує конституційну функцію представництва, яка розглядається як один з дієвих засобів утвердження верховенства права, зміцнення законності та господарського правопорядку. Прокурор - особливий суб`єкт господарського процесу і його участь у господарському судочинстві зумовлена необхідністю виконання функції представництва інтересів держави у виключних випадках і порядку, передбачених законом (ст. 131-1 Конституції, п.2 ч.1 ст. 2 Закону України Про прокуратуру). Тобто функція представництва інтересів у господарському суді є для органів прокуратури конституційною.

При встановленні наявності або відсутності порушень або загрози порушень інтересів держави необхідно виходити з того, що ч. З ст. 23 Закону України Про прокуратуру зазначає про порушення або загрозу порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади (1), орган місцевого самоврядування (2) чи інший суб`єкт владних повноважень (3), до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (4).

Аналіз вказаної статті Закону дає підстави дійти до висновку, що інтереси держави (як загальне поняття) являють собою комплекс прав та законних інтересів як в цілому держави України (або народу України), так і інтереси окремої територіальної громади певної місцевості (жителі певного населеного пункту або декількох населених пунктів).

Відповідно до ч. 1 ст. 20-2 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища та Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 04.11.2011 №429, до повноважень Держекоінспекції належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря; пред`явлення претензій про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

З огляду на те, що Держекоінспекція, уповноважена державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, тому в даному випадку остання с позивачем у справі.

Великою Палатою Верховного Суду під час розгляду 15.10.2019 справи №903/129/18 за позовом заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі сільської ради до фізичної особи про зобов`язання повернути земельну ділянку водного фонду, зазначено, що незалежно від причин неможливості самостійно звернутися до суду, вже сам факт не звернення уповноваженого органу з позовом свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження. Вказана правова позиція також викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Згідно зі ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, що знаходяться в межах території України, є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Стаття 50 Конституції України закріплює право кожного на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Згідно зі ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Відповідно до п.2 Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерством екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 №312, державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону земель, надр здійснюється Державного екологічною інспекцією у межах відповідної території.

Згідно із пунктами 6, 7 Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 №312, Держекоінспекція розраховує: розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції та вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Разом з цим, Держекоінспекцією з моменту пред`явлення претензій ТОВ Модерн - XXI до цього часу не вжито заходів щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

У зв`язку з цим, Держекоінспекцію повідомлено листом, в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру, про пред`явлення прокурором відповідного позову.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно зі ст. 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно зі ст. 40 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Згідно ст. ст. 1, 17 Закону України Про відходи, відходи - це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.

Суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані, зокрема, не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів.

Відповідно до ст. 35 Закону України Про охорону земель, власники і землекористувачі земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України, забезпечувати захист земель, зокрема, від засмічення.

Відповідно до ч.2 ст. 46 Закону України Про охорону земель, підприємства, установи та організації, а також громадяни, діяльність яких пов`язана з накопиченням відходів, зобов`язані забезпечувати своєчасне вивезення таких відходів на спеціальні об`єкти, що використовуються для їх збирання, зберігання, оброблення, утилізації, видалення, знешкодження і захоронення.

Статтями 32, 33 Закону України Про відходи передбачено, що забороняється вести будь-яку господарську діяльність, пов`язану з утворенням відходів, без одержання від місцевих органів виконавчої влади дозволу на здійснення операцій з відходами відповідно до вимог цього Закону.

Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів. Зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам.

Відповідно до ст. 187 Земельного кодексу України, контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України.

Згідно зі ст. 55 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища розміщення відходів дозволяється лише за наявності спеціальною дозволу на визначених місцевими радами територіях у межах установлених лімітів з додержанням санітарних і екологічних норм способом, що забезпечує можливість їх подальшого використання як вторинної сировини і безпеку для навколишньою природного середовища та здоров`я людей.

Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст.ст. 47, 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

У відповідності до ст. 42 Закону України Про відходи, ст. 211 Земельного кодексу України за псування земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами винні особи несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільну чи кримінальну відповідальність.

Згідно із ч.1 ст. 41 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно із ч. 5 цієї ж статті, застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно із ч.1 ст. 1172 Цивільного кодексу України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до п. 7 ч. З ст. 29 Бюджетного кодексу України 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України.

Водночас, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Згідно зі ст. 1166 Цивільною кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювана та шкодою; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

У зв`язку з вищевикладеним, у діях ТОВ Модерн - XXI наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача, яка виражається у неналежному виконані посадовими особами обов`язків щодо захисту земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0067 від забруднення та засміченні земельних ділянок; безпосередній причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, оскільки шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; вина відповідача полягає у засміченні земельних ділянок що підтверджується наявними у справі доказами, а саме: актом інспекції №84/11-02/05-06, приписом №11/05-06 від 10.02.2020 та претензії №№ 66, 67, що свідчить про встановлення факту порушення відповідачем вимог ст.ст. 17 Закону України Про відходи, ст. 35 Закону України Про охорону земель, ст. 55 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища.

Таким чином, внаслідок засмічення земельних ділянок ТОВ Модерн - XXI, в порушення вимог ст.ст. 17 Закону України Про відходи, ст. 35 Закону України Про охорону земель, ст. 55 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, державі заподіяно шкоду у розмірі 41305,95 грн.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України). Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Підсумовуючи викладене, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі як обґрунтованого, підтвердженого доданими до матеріалів справи доказами та не спростованого відповідачем.

Відповідно до положень ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Модерн-ХХІ" (61023, м. Харків, вул. Весніна, 5, ) на користь держави на р/р UA0020227 (УК Зміївському р-ні/24062100, , Банк одержувач - казначейство України, код бюджетної класифікації 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності") шкоду, заподіяну державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 41305,95 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Модерн-ХХІ" (61023, м. Харків, вул. Весніна, 5, ) на користь Харківської обласної прокуратури (61001, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 4, ) - 2270,00 грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Прокурор - Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №2 (61002, м. Харків, вул. Сумська, 76).

Позивач - Державна екологічна інспекція у Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 6, ).

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Модерн-ХХІ" (61023, м. Харків, вул. Весніна, 5, ).

Повне рішення підписано 14 травня 2021 року.

Суддя О.В. Погорелова