ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" травня 2021 р. м. Київ Справа № 911/949/20

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., за участю секретаря судового засідання Бойко О.Ю., розглянувши справу за позовом:

товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» (04080, м. Київ, вулиця Олексія Терьохіна, будинок 8А, офіс 111, код 41264766)

до

товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «БілоцерківМАЗ» (09100, Київська обл., м. Біла Церква, бульвар Михайла Грушевського, будинок 13, код 31907458)

про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

15.04.2020 до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» до товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «БілоцерківМАЗ» про стягнення суми відповідальності за невиконання грошових зобов`язань та заборгованості зі сплати процентів за користування чужими грошовими коштами, які отримані за генеральним кредитним договором від 30.01.2007 № 14/07/00-KL за період з 27.01.2009 по 13.04.2020 в загальному розмірі 6500595,73 доларів США та 156770165 гривень.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що між акціонерним комерційним банком «Форум», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», та товариством з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «БілоцерківМАЗ» укладено Генеральний кредитний договір від 30.01.2007 № 14/07/00-KL, згідно якого останньому надано кредитні кошти. Однак, відповідач, станом на день звернення до суду з позовом, кредитні кошти не повернув, в зв`язку з чим у відповідача існують зобов`язання по сплаті заборгованості по тілу кредиту в розмірі 4321118,24 доларів США та 100429019,45 гривень, та зобов`язання по сплаті заборгованості по процентам за користування кредитними коштами в розмірі 145117,60 доларів США та 727959,97 гривень.

А тому позивач, із посиланням на норми ст.ст. 536, 1048, 1214 Цивільного кодексу України, та у зв`язку із відсутністю між сторонами домовленостей щодо нарахування процентів за користування чужими грошовими коштами після закінчення строку кредитування, вважає, що має право нарахування процентів на всі види заборгованості на рівні облікової ставки Національного банку України за період з 26.01.2009 по 13.04.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.04.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/949/20 в порядку загального позовного провадження.

Розгляд справи у підготовчому судовому засіданні неодноразово відкладався.

07.04.2021 на адресу суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог від 06.04.2021 (вх. № 8168/21), за змістом якої позивач, посилаючись на норми ст.ст. 536, 625, 1048, 1214 Цивільного кодексу України, та вказуючи на неповернення відповідачем на користь кредитора тіла кредиту в розмірі 4321118,24 доларів США та 100429019,45 гривень, та несплатою ним нарахованих, за період кредитування (до 26.01.2009), процентів за користування кредитними коштами в розмірі 145117,60 доларів США та 7279959,97 гривень, зазначає, що має право пред`явити вимогу до боржника вимоги щодо сплати інфляційних втрат, нарахованих на розмір заборгованості по сплаті тіла та процентів у гривні та доларах США за весь час прострочення, а також 3% річних від прострочених сум по сплаті тіла та процентів у гривні та доларах США, що за період з 27.01.2009 по 01.04.2021 в загальному розмірі становить 1631705,60 доларів США та 308828430,10 гривень.

Також, позивач вказує, що у зв`язку із відсутністю згоди щодо розміру та порядку сплати процентів за користування чужими грошовими коштами, після завершення періоду кредитування за умовами кредитного договору (з 27.01.2009), кредитор має право на нарахування боржнику процентів на всі види заборгованості на рівні облікової ставки Національного банку України, що за період з 27.01.2009 по 01.04.2021 в загальному розмірі становить 6740365,65 доларів США та 162539156,35 гривень.

А тому, згідно прохальної частини заяви, позивач просив суд стягнути з відповідача суми відповідальності за невиконання грошових зобов`язань за генеральним кредитним договором від 30.01.2007 № 14/07/00-KL згідно ст. 625 Цивільного кодексу України та заборгованості зі сплати процентів за користування чужими грошовими коштами, за період з 27.01.2009 по 01.04.2021 в загальному розмірі 8372341,25 доларів США та 471367586,45 гривень.

Вказана заява ухвалою суду від 07.04.2021, із занесенням до протоколу судового засідання, прийнята судом до розгляду.

21.04.2021 на адресу суду від позивача надійшла заява про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог, згідно якої позивач доповнив свої позовні вимоги та, окрім заявлених вимог (згідно заяви про збільшення позовних вимог від 06.04.2021 (вх. № 8168/21)), просить суд стягнути з відповідача заборгованість за генеральним кредитним договором від 30.01.2007 № 14/07/00-KL по тілу кредиту в розмірі 100492019,45 гривень та 4321118,24 доларів США, та заборгованість по сплаті процентів за користування кредитними коштами в розмірі 36582990,64 гривень та 539871,52 доларів США.

На адресу суду 05.05.2021 від відповідача надішли заперечення щодо поданої позивачем заяви про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог, обґрунтовані, зокрема тим, що позивачем не подано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку з урахуванням збільшеної суми позовних вимог, а також вказуючи про те, що позивачем не надано обґрунтованого розрахунку стягуваної суми.

В судове засідання 12.05.2021 представники позивача та відповідача не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлялися судом належним чином.

Розглянувши в судовому засіданні заяву позивача про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Дослідивши подану позивачем заяву про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог, така за своїм правовим змістом є заявою про зміну предмета позову із одночасним збільшенням загальної ціни позову. Адже позовна заява при первинному зверненні не містила вимог про стягнення заборгованості по тілу кредиту та по процентам за користування кредитними коштами, відтак вказаною заявою позивач змінює предмет позову.

Статтею 46 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами (ч. 1). До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч. 3). У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5).

Частиною 3 статті 163 Господарського процесуального кодексу України закріплені спеціальні вимоги, зокрема, до заяв про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову.

Відповідно до вказаної статті у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Звертаючись до суду із заявою про зміну предмета позову, позивачем фактично доповнено позовні вимоги новою вимогою майнового характеру, внаслідок чого нова ціна позову становить 13233331,01 доларів США та 608442596,54 гривень.

Згідно із ч. 1 пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, що подаються до господарського суду, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слід зазначити, що звертаючись до суду у 2020 році із позовними вимогами про стягнення з відповідача 6500595,73 доларів США та 156770165 гривень, позивачем було сплачено максимальну суму судового збору, яка підлягала сплаті із вимогами майнового характеру, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому було подано позов до суду, а саме у розмірі 735700 гривень.

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» мінімальний прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2021 року становить 2270,00 гривень.

Таким чином, враховуючи, що нова ціна позову становить 13233331,01 доларів США та 608442596,54 гривень, за яку чинним законодавством передбачено інший максимальний розмір судового збору, ніж той, що було встановлено на момент подання позову до суду, то позов мав бути оплачений судовим збором у розмірі 794500,00 гривень. А позивач за подання до суду заяви про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог мав доплатити судовий збір у відповідності до законодавчо встановленої суми судового збору, тобто 58800 гривень.

У відповідності до ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, згідно якої заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Згідно позиції Верховного Суду наведеної у постанові від 15.04.2021 у справі № 920/949/19 положення ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.

Отже, наслідки подання заяви про збільшення розміру позовних вимог без виконання вимог щодо сплати судового збору визначені ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, позивачем доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку за подання до суду заяви про зміну предмета позову та збільшення позовних вимог не надано.

Крім того, суд зазначає, що у відповідності до ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Суд зазначає, що обґрунтований розрахунок позовних вимог це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.

Водночас наданий позивачем розрахунок надано у нечитабельній копії, з якого неможливо встановити дати виникнення заборгованості, періодів нарахування процентів, процентної ставки, яка застосовувалася при їх нарахуванні, сум заборгованості на які нараховувалися проценти та нарахованих процентів, що позбавляє суд можливості здійснити перевірку правильності нарахування заявлених до стягнення сум.

При цьому, суд вважає слушними доводи відповідача, що наданий позивачем розрахунок здійснено станом на 08.10.2010, однак обґрунтування визначення заборгованості саме станом на цю дату позивач не наводить. Проте зазначає, що вказана заборгованість розрахована станом на дату затвердження вимог кредиторів, але ухвала Господарського суду Донецької області, на яку посилається позивач, постановлена 13.03.2012.

За таких обставин заява позивача про зміну предмета позову та збільшення розміру позовних вимог, підлягає залишенню судом без руху, на підставі наведених вище норм законодавства, із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до пункту 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, коли питання визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на те, що всі питання, перелічені в ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України в даному підготовчому засіданні не можуть бути розглянуті, підготовче засідання підлягає відкладенню.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. ст. 46, 163, 174, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» про зміну предмета позову залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути виявлені недоліки заяви протягом 10-ти днів з дня вручення цієї ухвали шляхом надання суду:

- деталізованого обґрунтованого розрахунку кожної із заявленої суми, зокрема, але не виключно, зазначити: дати та підстави виникнення заборгованості; періоди нарахованих відсотків та суми, на які вони нараховані.

- доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку.

3. Попередити позивача про те, що у разі якщо виявлені недоліки заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

4. Підготовче засідання відкласти на 02.06.2021 о 14:15. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, зал судових засідань № 2.

5. Явка представників учасників справи обов`язковою не визнається. Рекомендувати учасникам справи утриматися від участі в судовому засіданні.

6. Запропонувати учасникам справи надати заяви про розгляд справи за відсутності представника за наявними у справі матеріалами. Необхідні матеріали, заяви по суті справи та з процесуальних питань можуть надаватися із використанням підсистеми «Електронний суд». Також відповідні заяви можуть бути надіслані на електронну адресу суду , які будуть обов`язково враховані судом під час розгляду справи.

Ухвала складена та підписана 14.05.2021, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник