РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.04.2021Справа № 910/17825/20
за позовом 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибторг Груп"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптон Оіл"

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Оіл Трейд"

до Міністерства юстиції України

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1. приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Миргородської Наталії Григорівни

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Юг Оіл Трейд"

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Ходос"

4. Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр Оіл Трейд"

5. Товариства з обмеженою відповідальністю "БРСМ-Нафта"

6. Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтазахід"

7. Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрол Агро"

8. Товариства з обмеженою відповідальністю "Азс-Ойл"

9. Товариства з обмеженою відповідальністю "Макро Трейдінг"

10. Товариства з обмеженою відповідальністю "Логос-Юг"

11. Товариства з обмеженою відповідальністю "Нік Інвест Плюс"

12. Товариства з обмеженою відповідальністю "Нова паливна компанія"

13. Товариства з обмеженою відповідальністю "Поіс Плюс Сервіс"

14. Товариства з обмеженою відповідальністю "Еней-Агро"

15. Товариства з обмеженою відповідальністю "Геліос"

16. Товариства з обмеженою відповідальністю "Віт Оіл"

17. Приватного підприємства "АМД"

18. Товариства з обмеженою відповідальністю "Техномаркет 2015"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача -Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест"

про визнання протиправним та скасування наказу

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Вовчик О.В.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рибторг Груп" (позивач 1), Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптон Оіл" (позивач 2) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Оіл Трейд" (позивач 3) звернулися до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України №2874/5 від 20.08.2020 "Про задоволення скарги".

В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що спірний наказ є протиправним, таким, що винесений незаконно, без дотримання встановленого законом порядку, та призвело до порушення прав позивачів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2020 відкрито провадження у справі №910/17825/20 (суддя Зеленіна Н.І.) за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2020 відкрито провадження у справі №910/17823/20 (суддя Зеленіна Н.І.) за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2020 відкрито провадження у справі №910/17824/20 (суддя Зеленіна Н.І.) за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.12.2020.

15.12.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли відзиви на позовні заяви, у яких відповідач заперечує проти позовних вимог, зазначає, що при прийнятті наказу "Про задоволення скарги" від 20.08.2020 №2874/5 Міністерство юстиції України діяло на підставі, в межах та у спосіб, визначені законодавством.

Протокольними ухвалами суду від 12.01.2021 продовжено строки підготовчих засідань у справі на 30 днів, відкладено підготовчі засідання на 03.02.2021.

29.01.2021 через відділ діловодства суду від позивача 1 надійшла заява про зміну предмету позову (у справі №910/17825/20), у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 20.08.2020 №2874/5 "Про задоволення скарги".

29.01.2021 через відділ діловодства суду від позивача 2 надійшла заява про зміну предмету позову (у справі №910/17823/20), у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 20.08.2020 №2874/5 "Про задоволення скарги".

29.01.2021 через відділ діловодства суду від позивача 3 надійшла заява про зміну предмету позову (у справі №910/17824/20), у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 20.08.2020 №2874/5 "Про задоволення скарги".

Ухвалами суду від 03.02.2021 прийняті до розгляду заяви про зміну предмета позову від 29.01.2021, залучено до участі у справах у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест", задоволено клопотання позивачів про витребування доказів та витребувано докази, відкладені підготовчі засідання на 24.02.2021.

12.02.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли відзиви на позовні заяви з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.02.2021 у справі №910/17823/20 об`єднано в одне провадження справи №910/17823/20 та №910/17825/20, присвоєно справі №910/17825/20, передано матеріали справи №910/17823/20 для подальшого розгляду в межах справи №910/17825/20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.02.2021 у справі №910/17824/20 об`єднано в одне провадження справи №910/17824/20 та №910/17825/20, присвоєно справі №910/17825/20, передано матеріали справи №910/17824/20 для подальшого розгляду в межах справи №910/17825/20.

Протокольною ухвалою суду від 24.02.2021 у справі №910/17825/20 відкладено підготовче засідання на 24.03.2021.

Ухвалою суду від 24.03.2021 клопотання ТОВ "Трейд Петрол Інвест" від 24.02.2021 та заяви ТОВ "Трейд Петрол Інвест" від 23.02.2021 та від 25.02.2021 - повернуті без розгляду; задоволено заяви про вступ у страву третіх осіб та залучено їх до участі у справі; відкладено підготовче засідання на 07.04.2021.

Ухвалою суду від 07.04.2021 заяву ТОВ "Техномаркет 2015" про вступ у страву у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог задоволено та залучено товариство до участі у справі, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 27.04.2021.

У судовому засіданні 27.04.2021 суд заслухав вступне слово представника позивачів, яка підтримувала позовні вимоги та просила задовольнити позови; заслухав вступне слово представника відповідача, який заперечував проти задоволення позовів, просив відмовити у задоволенні позовів; заслухав вступне слово третьої особи - приватного нотаріуса Миргородської Н.Г., яка підтримувала позовні вимоги та просила задовольнити позови.

Представники третіх осіб на стороні позивача 2-18 та третьої особи на стороні відповідача у судове засідання 27.04.2021

У судовому засіданні 27.04.2021 суд дослідив зібрані в матеріалах справи докази, заслухав пояснення представників сторін як щодо дослідження доказів, так і по суті позовних вимог та заперечення проти позовів.

У судовому засіданні 27.04.2021 проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 3 ст. 26, пп. "а", "ґ" п. 2 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Наказом Міністерства юстиції України №2874/5 "Про задоволення скарги" від 20.08.2020, задоволено скаргу ТОВ "Трейд Петрол Інвест" від 15.05.2020; скасовано рішення: від 26.04.2019 №46682092, 46683010, 46682295, 46681436, 46681704, 46681013, 46683408, 46683463, 46682488, 46683305, 46683224, 46680456, 46682862; від 27.042019 №46684142, 46685693, 46685724, 46685221, 46685193, 46685173, 46685338, 46685661, 46685665, 46684685, 46684879, 46684760, 46684988, 46684634, 46685083, 46685028, 46684559, 46684814, 46684927, 46684412, 46685520, 46684182, 46684502, 46684057, 46684019, 46685642, 46685558, 46685633, 46685540, 46685531, 46685649, 46685657, 46685128, 46685676, 46685700, 46685733, 46685727, 46685738, 46685684, 46685715, 46685707, 46685720, 46685571, 46685583, 46685600, 46685629, 46685670, 46685499, 46685444, 46685468, 46685393, 46685416, 46685367, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Миргородською Наталією Григорівною; анульовано доступ приватному нотаріусу Миргородській Н.Г. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; виконання п. 2 наказу покладено на Департамент нотаріату та державної реєстрації; виконання п. 3 наказу покладено на Державне підприємство "Національні інформаційні системи".

Підставою для прийняття наказу зазначено висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.07.2020 за результатами розгляду скарги ТОВ "Трейд Петрол Інвест" від 15.05.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 20.05.2020 за №14184-33-20.

Позивачі, не погоджуючись із прийнятим наказом, звернулися до суду із позовами про визнання його протиправним та скасування, з огляду на його незаконність. Позивачі зазначають, що Мін`юстом порушено норми п. 10 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України 25.12.2015 за №1128 (щодо запрошення для розгляду скарги суб`єкта державної реєстрації, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів); оскаржуваний наказ прийнято всупереч вимогам, встановленим п. 5, 8 ч. 8 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (щодо ігнорування підстав для відмови у задоволенні скарги у зв`язку із пропуском строку звернення та наявністю рішення цього органу з того самого питання).

Відповідач заперечуючи проти задоволення позовів зазначає, що при прийнятті спірного Наказу Міністерство юстиції України діяло у межах наданих йому повноважень, у визначений законом спосіб та на підставі закону, а спірний наказ з огляду на допущені приватним нотаріусом порушення є правомірним.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно положень Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерству юстиції України було надано повноваження щодо розгляду скарг на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав.

Згідно ч. 1 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі судового рішення, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України (п. 1 ч. 2 ст. 37 Закону).

Відповідно до ч. 3 ст. 37 зазначеного закону, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю. У разі якщо розгляд та вирішення скарги потребують перевірки діяльності державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також залучення скаржника чи інших осіб, Міністерство юстиції України та його територіальні органи можуть подовжити строки розгляду та вирішення скарги, повідомивши про це скаржника. При цьому загальний строк розгляду та вирішення скарги не може перевищувати 45 календарних днів.

Частиною 8 ст. 37 закону встановлено, що Міністерство юстиції України та його територіальні органи відмовляють у задоволенні скарги, якщо, зокрема, є рішення цього органу з того самого питання; закінчився встановлений законом строк подачі скарги.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України. Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду. (ч. 9, 10 зазначеної статті).

Постановою Кабінету Міністрів України №1128 від 25.12.2015 затверджено Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (Порядок). Цей Порядок визначає процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту.

Відповідно до п. 2 Порядку, розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом. Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком. Для забезпечення колегіального розгляду скарг у сфері державної реєстрації Мін`юстом чи його територіальними органами утворюються постійно діючі колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації (колегії), положення про які затверджуються Мін`юстом. Склад колегій затверджується Мін`юстом чи відповідним територіальним органом.

Порядок створення, організаційні та процедурні засади діяльності Колегії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації визначено Положенням про Колегію з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (Положення про Колегію), яке затверджене Наказом Міністерства юстиції України №71/5 від 09.01.2020.

Під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

За результатом розгляду скарги у сферах державної реєстрації Колегія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком (п. 10 Положення про Колегію).

Пунктом 13 Положення передбачено, що за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи: 1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту; 2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

Як вбачається із матеріалів справи, 20.05.2020 ТОВ "Трейд Петрол Інвест" звернулося до Міністерства юстиції України із скаргою на рішення від 26.04.2019 №46682092, 46683010, 46682295, 46681436, 46681704, 46681013, 46683408, 46683463, 46682488, 46683305, 46683224, 46680456, 46682862; від 27.042019 №46684142, 46685693, 46685724, 46685221, 46685193, 46685173, 46685338, 46685661, 46685665, 46684685, 46684879, 46684760, 46684988, 46684634, 46685083, 46685028, 46684559, 46684814, 46684927, 46684412, 46685520, 46684182, 46684502, 46684057, 46684019, 46685642, 46685558, 46685633, 46685540, 46685531, 46685649, 46685657, 46685128, 46685676, 46685700, 46685733, 46685727, 46685738, 46685684, 46685715, 46685707, 46685720, 46685571, 46685583, 46685600, 46685629, 46685670, 46685499, 46685444, 46685468, 46685393, 46685416, 46685367, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Миргородською Наталією Григорівною.

В обґрунтування скарги ТОВ "Трейд Петрол Інвест" зазначає, що у липні 2018 року приватним нотаріусом Миргородською Н.Г. були посвідчені договори оренди об`єктів нерухомого майна (а саме, 63 автозаправних комплексів), які укладені між власниками нерухомого майна та скаржником. Разом з тим, у травні 2020 року Дирекції Товариства стало відомо про те, що приватним нотаріусом прийнято рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, якими припинено інші речові права - право оренди ТОВ "Трейд Петрол Інвест" на об`єкти нерухомого майна за всіма договорами оренди, у зв`язку із чим були внесені відповідні записи до реєстру. Зазначені дії приватного нотаріуса порушують права Товариства та суперечать вимогам законодавства.

В обґрунтування дотримання строку подання скарги, ТОВ "Трейд Петрол Інвест" зазначає, що про прийняття спірних рішень Товариству стало відомо лише 12.05.2020, після отримання відомостей з Державного реєстру про припинення речового права.

Як вбачається із долучених Мін`юстом матеріалів розгляду скарги, лдя розгляду скарги призначалися тричі засідання: 11.06.2020, 23.06.2020 та 28.07.2020.

Згідно наявних у матеріалах справи доказів, приватний нотаріус, ТОВ "Рибторг Груп" (позивач 1), ТОВ "Оптон Оіл" (позивач 2), та деякі інші зацікавлені особи дізналися про розгляд скарги, призначений на 11.06.2020 лише 10.06.2020, що підтверджується поданими клопотаннями про відкладення розгляду скарги.

Листом від 22.06.2020 Міністерство юстиції України повідомило позивачів та третіх осіб про призначення розгляду скарги на 23.06.2020 (суд звертає увагу, що доказів направлення зазначеного листа до матеріалів справи не додано).

Із витягу з протоколу №57 засідання Колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації вбачається, що на засіданні колегії були присутні представник скаржника, приватний нотаріус та представник ТОВ "Нафтазахід".

Відповідно до висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 23.06.2020, колегія рекомендувала відмовити у задоволенні скарги у зв`язку із закінченням встановленого законом строку подачі скарги.

Колегія у зазначеному висновку вказала, що з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав №196410335, що містить відомості про оскаржувані рішення, яка сформована 15.01.2020 на підставі заяви ОСОБА_1., який є керівником ТОВ "Трейд Петрол Інвест", що свідчить про обізнаність останнього про спірні реєстраційні дії.

Дорученням Міністра юстиції України №358/1/48-20 від 17.07.2020 доручено провести повторний розгляд скарги.

До матеріалів справи додано копії телефонограм, з яких вбачається, що 24.07.2020 телефонограмою було повідомлено зацікавлених осіб, в тому числі позивачів та приватного нотаріуса, про розгляд скарги 28.07.2020.

Відповідно до висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.07.2020, колегія рекомендувала скаргу ТОВ "Трейд Петрол Інвест" задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування рекомендацій, колегія зазначила наступне.

Підставою для припинення права оренди було зазначено рішення третейського суду та заяви власників об`єктів нерухомого майна. Однак, рішення третейського суду не можуть бути підставою для реєстрації припинення речового права, оскільки третейські суди не мають права розглядати спори щодо нерухомості, рішення третейського суду не може змушувати державний орган або уповноважену державою особу (у т.ч. державного реєстратора) проводити ті чи інші дії. Крім того, рішення третейського суду, на підставі яких було прийнято оскаржувані рішення, державним судом не визнавалися, виконавчі документи для їх примусового виконання не видавалися. Договори, на підставі яких у скаржника виникло право оренди, не передбачають безумовного права на їх розірвання в односторонньому порядку, тому відповідні заяви власників майна не мають юридичного значення.

На підставі зазначеного висновку, наказом Міністерства юстиції України №2874/5 від 20.08.2020 було задоволено скаргу ТОВ "Трейд Петрол Інверс" у повному обсязі.

Звертаючись до суду з даними позовами, позивачі стверджують про те, що їх не було повідомлено належним чином про час та дату розгляду скарги, чим обмежено права позивачів бути присутніми при розгляді скарги та надати пояснення.

На виконання пунктів 10, 11, 12 Порядку №1128 відповідач зобов`язаний завчасно повідомити про розгляд скарги ТОВ "Трейд Петрол Інвест" від 15.05.2020 усіх заінтересованих осіб.

Як було зазначено, в матеріалах справи наявні копії телефонограм, з яких вбачається, що 24.07.2020 телефонограмою було повідомлено зацікавлених осіб, в тому числі позивачів та приватного нотаріуса, про розгляд скарги 28.07.2020. Зацікавлені особи, в тому числі позивачі у справі, були повідомлені однією телефонограмою через адвоката Кебу А., за номером телефону: НОМЕР_1 . Однак доказів того, що через телефонограму було належним чином повідомлено зацікавлених осіб матеріали справи не містять, а з доданої копій такі відомості встановити неможливо (зміст телефонограми не містить відомостей про прийняття телефонограми або причини неприйняття телефонограми).

З долучених роздруківок оголошення про розгляд скарги неможливо встановити дату їх розміщення.

Інших належних та допустимих доказів повідомлення зацікавлених осіб про повторний розгляд скарги матеріали справи не містять.

Верховний Суд у постанові від 17.01.2019 у справі №826/1632/17 зазначає, що неповідомлення сторони про розгляд скарги в порядку та способи, передбачені пунктами 10, 11, 12 Порядку №1128, унеможливило (суттєво ускладнило) реалізацію прав заінтересованих осіб, в тому числі позивача, на надання своїх пояснень, заперечень та висловлення думок по суті скарги. Якщо в результаті рішення органу державної влади може відбутися втручання у права або інтереси особи, такий орган має пересвідчитись, що ним використано всі можливі способи повідомлення такої особи та забезпечено її безпосередню участь або можливість надання письмових пояснень, заперечень тощо.

Порядок №1128 спрямований на регулювання суспільних відносин щодо розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Міністерства юстиції України, що здійснюється Міністерством юстиції України та його територіальними органами, визначає конкретну поведінку учасників цих відносин, передбачає усвідомлення учасниками права своїх прав та обов`язків та здійснення Міністерством юстиції України дій на дотримання встановленої процедури розгляду скарги.

Міністерство юстиції України повинно обрати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги, дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрати форму повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду, які з погляду стороннього зовнішнього спостерігача має свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги

Разом з тим, закон не містить вказівки впродовж якого строку чи до якої події Міністерство юстиції має повідомити про розгляд скарги, але воно повинно його застосувати таким чином, щоб за зовнішнім виглядом можна було би побачити, що Міністерство юстиції України вдавалось до розумних і необхідних заходів для розгляду скарги і забезпечення прав учасників реєстраційних відносин

Повідомлення суб`єктів оскарження в надмірно стислі строки не можна визнати розумним і прийнятним, щоб вважати суб`єкта оскарження або зацікавлену особу поінформованою про надходження скарги і правоможною на участь у її розгляді

Недотримання порядку розгляду скарги у вимірі сказаного, мети, значення і призначення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, за наслідками якої один із суб`єктів реєстраційних дій втрачає речове право, а інший набуває, і при цьому відбувається обмеження права першого на можливість щонайменше донести свою позицію про правильність дій державного реєстратора чи суб`єкта державної реєстрації прав, не може і не повинно визнаватися формальним порушенням

Неприбуття осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду

Отже, неприбуття лише належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду справи. Якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином повідомили, то це не перешкоджає розгляду скарги.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" зазначив, що принцип "належного урядування", зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків

Аналогічна правова позиція викладена постановах Верховного Суду від 17.01.2019 у справі №826/1632/17, від 19.06.2019 у справі №826/9614/17.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність належних та допустимих доказів повідомлення позивачів про розгляд скарги, що свідчить про порушення відповідачем порядку розгляду скарги.

Щодо строків звернення із скаргою, суд зазначає наступне.

Пунктом 5 Порядку передбачено, що Мін`юст чи відповідний територіальний орган розглядає скаргу у сфері державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дня її реєстрації на предмет встановлення підстав для відмови в її задоволенні, а саме: оформлення скарги без дотримання вимог, визначених законом; наявність інформації про судове рішення про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору, про визнання відповідачем позову або затвердження мирової угоди сторін; наявність інформації про судове провадження у зв`язку із спором між тими самими сторонами, з такого самого предмета і тієї самої підстави; наявність рішення Мін`юсту чи його територіального органу з такого самого питання; здійснення Мін`юстом чи його територіальним органом розгляду скарги з такого самого питання від того самого скаржника; подання скарги особою, яка не має на це повноважень; закінчення встановленого законом строку подачі скарги; розгляд питань, порушених у скарзі, не належить до компетенції Мін`юсту чи його територіального органу.

Якщо під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації відповідно до п. 5 цього Порядку встановлено наявність підстав для відмови в її задоволенні, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає не пізніше десяти робочих днів з дня її реєстрації рішення про відмову в задоволенні такої скарги із зазначенням мотивів такої відмови. Рішення про відмову у задоволенні скарги у сфері державної реєстрації з підстави оформлення її без дотримання вимог, визначених законом, не позбавляє скаржника права на повторне звернення з такою скаргою в межах визначеного законом строку (п. 6 Порядку).

Скаржник у поданій скарзі зазначає, що довідався про порушення лише у травні 2020 року.

Крім того, у п. 17 висновку Колегії зазначено, що Колегія вважає обґрунтованими заперечення скаржника щодо пропуску ним строку з огляду на екстраординарні обставини, які мали місце в діяльності ТОВ "Трейд Петрол Інвест". Так, 15.01.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Григорян Д.Г. було проведено реєстраційну дію в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за результатами якої було змінено склад учасників та розмір статутного капіталу ТОВ "Трейд Петрол Інвест". Вказану реєстраційну дію було скасовано наказом Міністерства юстиції України від 19.03.2020 №1044/5. За твердженням скаржника внаслідок неправомірної зміни у складі учасників ТОВ "Трейд Петрол Інвест", 06.02.2020 ОСОБА_1 втратив статус керівника скаржника і відповідно не мав повноважень для пред`явлення скарги щодо оскаржуваних рішень до Міністерства юстиції України аж до 18.04.2020 - дати, коли запис про нього як керівника скаржника знову з`явився в ЄДРПОУ.

Разом тим, із наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що згідно витягу є ЄДРПОУ щодо ТОВ "Трейд Петрол Інвест" станом на 13.11.2019, на 07.02.2020, на 20.02.2020 директором зазначено ОСОБА_1 .

Наявними у матеріалах справи доказами спростовано твердження відповідача, що 06.02.2020 ОСОБА_1 втратив статус директора ТОВ "Трейд Петрол Інвест".

До матеріалів справи додано копію протоколу допиту свідка ОСОБА_1 від 20.01.2020, з якого вбачається, що при допиті ОСОБА_1 повідомив, що у грудні 2019 року дізнався, що за ТОВ "Трейд Петрол Інвест" не зареєстровано жодних речових прав і всі договори оренди нерухомого майна були розірвані.

Із долучених копій рішень Постійно діючого третейського суду при Товарній біржі "Центральна універсальна біржа" вбачається, що представник ТОВ "Трейд Петрол Інвест" був присутнім у засіданні про розгляді справи по розірвання договорів оренди, проти задоволення позову не заперечував, та підтвердив невиконання умов договору. Зазначене свідчить, що ТОВ "Трейд Петрол Інвест" було обізнане про розірвання договорів оренди нерухомого майна, щодо якого вчинені спірні реєстраційні дії.

Також, з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав №196410335, що містить відомості про оскаржувані рішення, яка сформована 15.01.2020 на підставі заяви ОСОБА_1 , який є керівником ТОВ "Трейд Петрол Інвест", що свідчить про обізнаність останнього про спірні реєстраційні дії.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 займав посаду директора ТОВ "Трейд Петрол Інвест" щонайменше у період з грудня 2019 року по березень 2020 року. Доказів неможливості подання зазначеної скарги у цей проміжок часу матеріали справи не містять, що свідчить про неповажність причин пропуску строку звернення зі скаргою.

Більш того, зміна керівника юридичної особи не впливає на обсяг правоздатності та дієздатності юридичної особи, оскільки правами наділена юридична особа а не директор юридичної особи.

Суд вважає за необхідне також звернути увагу на наступні обставини.

У матеріалах справи наявні судові рішення щодо неодноразової заборони вчинення реєстраційних дії щодо ТОВ "Трейд Петрол Інвест".

Так, ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва у справі №752/5375/20 заборонено здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо ТОВ "Трейд Петрол Інвест".

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.03.2021 у справі №910/5898/20 встановлено, що 18.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Григорян Діаною Гагіківною було проведено реєстраційну дію щодо ТОВ "Трейд Петрол Інвест" - "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах", № 8088963 18.04.2020, зміна місцезнаходження, зміна керівника юридичної особи, зміна складу або інформації про засновників, що підтверджується витягом з ЄДРПОУ щодо ТОВ "Трейд Петрол Інвест" станом на 28.04.2020.

Зазначеною постановою суду зокрема, визнано недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест", оформлене протоколом загальних зборів учасників від 08.11.2019, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О., зареєстрованим в реєстрі за №758, 759, 760, 761 з усіх питань; та скасовано запис 8088963 від 18.04.2020 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест".

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що ТОВ "Трейд Петрол Інвест" пропущений строк для звернення зі скаргою на дії приватного нотаріуса, а доказів поважності причин пропуску такого строку матеріали справи не містять.

Таким чином, під час розгляду скарги відповідачем порушено процедуру розгляду скарги щодо належного повідомлення зацікавлених осіб; не прийнято до уваги пропущення скаржником строку для звернення з відповідною скаргою. Відповідачем безпідставно встановлено наявність неординарних обставин, як поважну (неординарну) причину пропуску строку на звернення з відповідною скаргою.

Порушення Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації процедури розгляду скарги, що стало підставою для скасування наказу Міністерства юстиції України у судовому порядку, не означає, що суд погоджується/не погоджується із правомірністю дій державного реєстратора під час здійснення спірних реєстраційних дій, оскільки по суті виявлених порушень у діях державного реєстратора оскаржуваний наказ не перевірявся. Необхідність у такій перевірці може виникнути, якщо під час судового розгляду буде встановлено, що Комісією дотримано процедуру розгляду скарги (висновок Верховного Суду у справі №826/9614/17 від 19.06.2019).

Суд зазначає, скасування наказу Міністерства юстиції України внаслідок порушення процедури здійснення розгляду скарг у сфері державної реєстрації може бути підставою для повторного розгляду за встановленою процедурою Колегією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації скарги з дотриманням всіх приписів та вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Порядку №1128, та прийняття за результатами розгляду обґрунтованого та законного рішення.

Суд дійшов висновку, що скаргу директором ТОВ "Трейд Петрол Інвест" ОСОБА_1 було подано з порушенням встановленого законом строку, що є беззаперечною підставою для відмови у її задоволенні.

Норми ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" є імперативними та не передбачають повноважень у Колегії Міністерства юстиції України щодо поновлення скаржнику строку звернення зі скаргою та не допускає жодного розсуду (дискреційних повноважень) Колегії при вирішенні питання про відмову у задоволенні скарги при пропущенні скаржником строку для її подання.

Враховуючи, що важливість дотримання і неухильного виконання процедури розгляду скарги пов`язана із забезпеченням прав особи, інтересів якої вона стосується, наявність "формальних" порушень процедури може бути підставою для скасування спірного наказу.

Невиконання суб`єктом владних повноважень вимог законодавства в частині дотримання процедури розгляду скарги виключає законність прийнятих таким органом рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку, що пропущення строку для звернення зі скаргою є підставою для визнання незаконним та скасування спірного наказу.

Разом з тим, суд відхиляє доводи позивачів та приватного нотаріуса щодо порушення відповідачем вимог п. 5 ч. 8 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжено", оскільки в матеріалах справи відсутні рішення Міністерства юстиції України щодо розгляду аналогічної скарги.

Колегія у висновку зазначила, що підставою для припинення права оренди було рішення третейського суду та заяви власників об`єктів нерухомого майна. Однак, рішення третейського суду не можуть бути підставою для реєстрації припинення речового права, оскільки третейські суди не мають права розглядати спори щодо нерухомості, рішення третейського суду не може змушувати державний орган або уповноважену державою особу (у т.ч. державного реєстратора) проводити ті чи інші дії. Крім того, рішення третейського суду, на підставі яких було прийнято оскаржувані рішення, державним судом не визнавалися, виконавчі документи для їх примусового виконання не видавалися.

Судом встановлено, що приватним нотаріусом Миргородською Н.Г. були вчинені нотаріальні дії по засвідченню справжності підписів директорів 20 юридичних осіб, які залучені до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, з повідомленням про припинення договорів оренди та суборенди їхнього нерухомого майна.

На підтвердження факту припинення договорів оренди приватному нотаріусу були надані рішення Постійно діючого третейського суду при Товарній біржі "Центральна універсальна біржа" від 04.03.2019, якими вирішено розірвати договори оренди укладені між ТОВ "Трейд Петрол Інвест" та орендодавцями.

З долучених копії рішень Постійно діючого третейського суду при Товарній біржі "Центральна універсальна біржа" від 04.03.2019 вбачається, що представник ТОВ "Трейд Петрол Інвест" був присутній при розгляді третейських справ, не заперечував проти позовних вимог та не заперечував проти факт порушення умов договорів оренди.

Таким чином, Товариством з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест" вчинялися дії, які свідчать про його погодження на розгляд справи про розірвання договору оренди у третейському суді.

Доказів визнання зазначених рішень недійсними, їх оспорювання чи скасування матеріали справи не містять.

Оскільки третьою особою Миргородською Н.Г., як приватним нотаріусом, вчинялись нотаріальні дії щодо нерухомого майна, нею, як державним реєстратором, відповідно до абз. 5 ч. 5 ст. 3 Закону було здійснено державну реєстрацію припинення права оренди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про третейські суди" юридичні особи мають право передати на розгляд третейського суду будь-який спір, який виникає з цивільних чи господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом.

З рішень третейського суду вбачається, що на підставі укладених третейських угод сторони договорів оренди погодили, що будь-який спір, який виникає з договорів оренди або у зв`язку з ними, зокрема, щодо їх тлумачення, виконання, порушення, розірвання, припинення чи недійсності, підлягає передачі на розгляд і остаточне вирішення до Постійно діючого Третейського суду при Товарній біржі "Центральна універсальна біржа".

Спори між сторонами договорів оренди виникли через невиконання орендарем взятих на себе зобов`язань за укладеними договорами в частині сплати орендних платежів.

Статтею 12 Закону України "Про третейські суди" передбачена можливість укладення третейської угоди у вигляді третейського застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди.

Відповідно до п. 7 ст. 6 Закону України «Про третейські суди» третейські суди в порядку, передбаченому цим Законом, можуть розглядати будь-які справи, що виникають із цивільних та господарських правовідносин, за винятком справ у спорах щодо нерухомого майна, включаючи земельні ділянки.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 6 Закону України "Про третейські суди" третейські суди в порядку, передбаченому цим Законом, можуть розглядати будь-які справи, що виникають із цивільних та господарських правовідносин, за винятком справ, за результатами розгляду яких виконання рішення третейського суду потребуватиме вчинення відповідних дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими чи службовими особами та іншими суб`єктами під час здійснення ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Зі змісту та резолютивної частини рішень третейського суду про розірвання договору оренди вбачається, що даними рішеннями встановлено юридичний факт - припинення договорів оренди, у зв`язку з чим вони не підлягали примусовому виконанню.

Відповідно до ст. 653 ЦК України договір є припиненим (розірваним) з моменту набуття набрання рішенням суду про розірвання договору законної сили.

Згідно зі ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Вказане підтверджується правовою позицією Верховного Суду від 24.01.2020 у справі №910/10987/18, згідно з якою за змістом наведеної норми державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. При дослідженні судом обставин існування в особи права власності, необхідним є перш за все встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає».

Відтак, державна реєстрація факту припинення договору оренди не є підставою для його припинення. Тобто, не є юридичним фактом, з яким пов`язано припинення договору оренди. А тому дії з державної реєстрації припинення договору оренди не є діями щодо виконання рішення третейського суду.

Надані приватному нотаріусу заяви власників об`єктів нерухомого та рішення Постійно діючого третейського суду при Товарній біржі "Центральна універсальна біржа" від 04.03.2019 про розірвання договорів оренди, які набрали законної сили в порядку, передбаченому чинним законодавством, є документами, які відповідно до законодавства підтверджують припинення права оренди. Відтак, приватним нотаріусом прийнято рішення, на підставі яких в подальшому здійснено державну реєстрацію припинення речового права - оренди з дотриманням ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Судове рішення про розірвання договору оренди, що набрало законної сили, є підтвердженням юридичного факту припинення зобов`язань за договором, не містить зобов`язальної дії.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачене законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі недодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Згідно зі ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Статтею 653 ЦК України встановлено, що якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Тобто судове рішення, що набрало законної сили є підтвердженням юридичного факту припинення зобов`язань за договором, і не містить зобов`язальної дії.

Законом України "Про третейські суди" встановлено, що сторони, які передали спір на вирішення третейського суду, зобов`язані добровільно виконати рішення третейського суду, без будь-яких зволікань чи застережень. Сторони та третейський суд вживають усіх необхідних заходів з метою забезпечення виконання рішення третейського суду (ст. 50 закону).

Відтак, суд дійшов висновку, що вищезазначені судові рішення третейського суду про розірвання договорів оренди не підлягають примусовому виконанню в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження".

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено суду протиправність дій державного реєстратора приватного нотаріуса Миргородської Н.Г., натомість позивачами надано належні та допустимі докази на підтвердження правомірності прийнятих приватним нотаріусом рішень та вчинених на їх підставі дій щодо державної реєстрації припинення права оренди в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно стосовно вищевказаних договорів оренди.

Надаючи оцінку іншим доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" від 27.09.2001).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

Як встановлено ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 ст. 78 Господарського процесуального кодексу визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, з огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачами вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 2, 74, 76-80, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибторг Груп", Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптон Оіл", Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Оіл Трейд" - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 20.08.2020 №2874/5 "Про задоволення скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Петрол Інвест" від 15.05.2020".

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня підписання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили у порядку і строки, передбачені ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 14.05.2021.

Суддя Н.І. Зеленіна