ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2021м. ДніпроСправа № 904/1740/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Загинайко Т.В. за участю секретаря судового засідання Євтушенка Д.Є. розглянув за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" (49107, м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1; ідентифікаційний код 34314687)

до Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської Ради (49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 37; ідентифікаційний код 32688148)

третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75; ідентифікаційний код 26510514)

про зобов`язання передати за актом приймання-передачі в управління вбудовану дахову котельню з теплотехнічним обладнанням, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпрі

Представники:

від позивача: Яланська Ю.П. адвокат;

Гавриленко А.В. представник;

від відповідача: Ганжа М.Г. - представник;

від третьої особи: Романчук М. М. представник.

ПРОЦЕДУРА

Позивач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№1790/19 від 25.04.2019р.), в якій просить зобов`язати Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпровської міської Ради передати за актом приймання-передачі в управління Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" вбудовану дахову котельню разом з теплотехнічним обладнанням, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро; стягнути з відповідача на користь позивача розмір судового збору та втрати, пов`язані з розглядом справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне майно було незаконно передано на баланс відповідача, оскільки є спільною власністю власників квартир, що призвело до порушення прав співвласників, у тому числі учасників будівництва (пайовиків), які брали участь у будівництві житлового будинку; право вирішення балансової належності котельні належало позивачу.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 28.05.2019р., зобов`язано Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпровської міської ради в строк до 20.05.2019р. надати технічну документацію на дахову котельню, яка знаходиться у багатоквартирному будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро, загальною площею 112,3 кв.м.

Відповідач у заяві (вх.№22068/19 від 20.05.2019р.) на виконання ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2019р. по справі №904/1740/19 (за підписом представника Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради за довіреністю від 02.01.2019р. Тарасенка Ю.М. №4 ), надав наявні копії технічної документації та завірені належним чином копії технічної документації на духову котельню, яка знаходиться у багатоквартирному будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро, загальною площею 112,3 кв.м.

Також відповідач 22.05.2019р. через канцелярію суду подав відзив (вх.№22496/19 від 22.05.2019) на позовну заяву (за підписом представника Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради за довіреністю від 02.01.2019р. Тарасенка Ю.М. №4 ).

Враховуючи, що розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження, керуючись статтями 58, 60, 170, пункту 20 частини 1 розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, статтею 131-2, а також підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України, судом (суддя Соловйова А.Є.) заяву та відзив на позовну заяву за підписами представника Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради за довіреністю від 02.01.2019р. №4 Тарасенка Ю.М. було долучено до матеріалів справи, проте до розгляду не прийнято.

Позивач у відповіді (вх.№23289/19 від 27.05.2019р.) на відзив вважає, що відзив на позовну заяву відповідача є нічим не підтвердженим викладом особистих міркувань відповідача, копії документів, які долучені в якості додатків до відзиву не є належними, допустимими та достовірними доказами, в розумінні статей 76-78 Господарського процесуального кодексу України, тому ними не може бути підтверджено заперечення відповідача, а позовні вимоги обґрунтованими підтвердженими належними та достовірними доказами, а тому такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного: - дахова котельня є допоміжним приміщенням та належить на праві сумісної власності власникам квартир будинку, представником яких виступає Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний"; - акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) без дати, та підписів уповноважених осіб є неналежним та недостовірним; - факт перебування спірного приміщення на балансі Комунального підприємства "Теплоенерго" не спростовується і самим відповідачем, що підтверджується долученою до матеріалів відзиву довідкою від 21.05.2019р. №1513; - через знаходження дахової котельні на балансі Комунального підприємства "Теплоенерго" реалізувати виділене фінансування на проведення капітального ремонту з реконструкції дахової котельні нежитлового будинку виявляється неможливим; - єдиним документом, який посвідчує належність об`єкта до комунальної власності територіальної громади міста є витяг з реєстру об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Дніпра, навіть наявність відповідного рішення міської ради, яке б посвідчувало право власності на спірне приміщенні не змінює його правового статусу за умови встановлення у справі визначеного законом юридичного факту належності спірного приміщення до допоміжних приміщень багатоквартирного будинку.

Позивач у клопотанні (вх.№23496/19 від 28.05.2019) про приєднання доказів до матеріалів справи просить долучити до матеріалів справи:

- лист Комунального підприємства "Теплоенерго" від 25.04.2019р. №1363 з умовним планом приміщення, який було надіслано представнику позивача на адвокатський запит від 08.04.2019р. №2;

- лист Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради від 19.04.2019р. №3/1-1175, який було надіслано представнику позивача на адвокатський запит від 08.04.2019р. №1;

- звернення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" до Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради Вх.№11/506 від 16.05.2019р.

Третя особа у письмових поясненнях по справі №904/1740/19 просить суд у задоволенні позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" до Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада про зобов`язання вчинити певні дії, відмовити у повному обсязі, посилаючись на те що: - належним балансоутримувачем спірної дахової котельні разом із розташованим у ній обладнанням є саме Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпровської міської ради; - основним при визначенні статусу приміщення слід вважати його функціональне призначення; - для розмежування приміщень на статуси слід виходити як з місця їхнього розташування, так і з загальної характеристики сукупності властивостей таких приміщень, зокрема, способу і порядку їх використання; - позивач не є уповноваженим суб`єктом на здійснення діяльності з виробництва, транспортування та постачання теплової енергії, що реалізується завдяки котельним приміщенням та їх обладнанням в тому числі; - предметом заявленого до відповідача позову є об`єкт підвищеної небезпеки, що потребує належного обслуговування кваліфікованим персоналом, який у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" відсутній.

Також у підготовчому засіданні 28.05.2018р. представник позивача подав клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якому просить:

- призначити судову будівельну-технічну експертизу та поставити перед експертом наступні питання:

чи відноситься вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро (секція 2), відповідно до діючих норм і правил в галузі будівництва до допоміжних приміщень житлового багатоквартирного будинку та яке її функціональне призначення;

чи відноситься вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро (секція 2), відповідно до діючих норм і правил в галузі будівництва до неподільного майна, що включає приміщення, яке забезпечує належне функціонування житлового будинку;

чи знаходяться в приміщенні вбудованої дахової котельні, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро (секція 2), відповідно до діючих норм і правил в галузі будівництва вузли та комунікації системи життєзабезпечення житлового будинку, а саме: системи центрального опалювання, водопостачання, водовідведення (каналізація), електропостачання тощо;

чи можливо користуватися вбудованою даховою котельною, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро (секція 2), відповідно до діючих норм і правил в галузі будівництва, як окремим ізольованим об`єктом.

- виконання судової будівельно-технічної експертизи призначити судовому експерту Чашину Дмитру Юрійовичу (свідоцтво №1567 дійсне до 15.12.2020р.), який працює в Науково-виробничому центрі "Промстройпрогрес" за адресою: 49022, м. Дніпро, вул. Молодогвардійська, 73 кв. 7;

- документи, необхідні для проведення судової будівельно-технічної експертизи надати судовому експерту Чашину Дмитру Юрійовичу (свідоцтво №1567 дійсне до 15.12.2020р.), який працює в Науково-виробничому центрі "Промстройпрогрес" за адресою: 49022, м. Дніпро, вул. Молодогвардійська, 73 кв. 7, особисто у приміщенні суду.

В обґрунтування поданого клопотання позивач зазначає, що проведення судової будівельно-технічної експертизи, має значення для правильного вирішення спору, а саме, є необхідним для встановлення у справі визначеного законом юридичного факту належності спірного приміщення до допоміжних приміщень багатоквартирного будинку.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2019р. було відкладено підготовче засідання на 06.06.2019р.

Відповідач у клопотанні (вх.№24076/19 від 31.05.2019р.) про прийняття до розгляду технічної документації, наданої до суду 20.05.2019р., посилаючись на приписи частини 3 статті 56, статей 169 та 170 Господарського процесуального кодексу України, просить прийняти до розгляду дане клопотання та прийняти судом до розгляду технічну документацію, отриману судом 20.05.2019р. від Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради.

Відповідач у заяві (вх.№24077/19 від 31.05.2019) про поновлення процесуальних строків в порядку статті 119 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на її значимість для нього, з метою реалізації загальновстановлених процесуальним законодавством принципів здійснення судочинства, зокрема принципу змагальності, передбаченого статтею 13 Господарського процесуального кодексу України та з метою дотримання прав та інтересів всіх учасників процесу, просить:

- поновити строки на подання Комунальним підприємством "Теплоенерго" Дніпровської міської ради відзиву на позовну заяву у справі №904/1740/19;

- продовжити розгляд справи №904/1740/19 з урахуванням підписаного уповноваженою особою Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради відзиву на позовну заяву, який підприємство подає одночасно із поданням даної заяви.

Разом з заявою про поновлення процесуальних строків Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради подано відзив (вх.№24078/19 від 31.05.2019) на позовну заяву, у якому відповідач просить у задоволенні позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" у справі №904/1740/19 відмовити у повному обсязі, судові витрати у справі №904/1740/19 покласти в повному обсязі на сторону позивача, посилаючись на те, що: - належним балансоутримувачем спірної дахової котельні разом із розташованим у ній обладнанням на сьогоднішній день є саме Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпровської міської ради, що не заперечується позивачем у його позовній заяві; - оскільки Комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Бабушкінського району не було балансоутримувачем спірної дахової котельні з розташованими у ній технічним обладнанням, останнє ніяким чином не могло перейти з його балансу на баланс Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний"; - будь яке рішення Дніпропетровської міської ради, яким би було надано дозвіл на передачу з балансу відповідача на баланс позивача спірної дахової котельні з теплотехнічним обладнанням, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1, за адресою: бульвар Зоряний, по сьогоднішній день відсутнє; - відповідач позбавлений права самостійно розпоряджатися майном, що перебуває на його балансі, в тому числі й спірною даховою котельнею з теплотехнічним обладнанням; - позивач не є уповноваженим суб`єктом на здійснення діяльності з виробництва, транспортування та постачання теплової енергії, що реалізується завдяки котельним приміщенням та їх обладнанням в тому числі; - предмет заявленого до Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради позову є об`єктом підвищеної небезпеки, що потребує належного обслуговування кваліфікованим персоналом, який у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" відсутній; - у разі передачі спірної дахової котельні з її технічним обладнанням до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний", обов`язком останнього буде оплата всіх боргових зобов`язань Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради за спожиті енергоносії; - з долучених до позовної заяви документів, вбачається, що будинок, в тому числі спірне майно, створювалось не лише за кошти окремих фізичних осіб, але й за кошти держави, а тому посилання позивача про саме його належність спірної дахової котельні є юридично неспроможним; - у положеннях чинного законодавства України відсутні норми, які б покладали на балансоутримувача того чи іншого майна обов`язок із проведення його капітального, а не поточного ремонту.

Відповідач у клопотанні (вх.№24080/19 від 31.05.2019) про відкладення розгляду справи просить відкласти розгляд справи, призначений на 06.06.2019р. на 15:00, у зв`язку з введенням на Комунальному підприємстві "Теплоенерго" Дніпровської міської ради на червень місяць триденного режиму роботи, із робочими днями - понеділок, вівторок та середа, відповідно до наказу від 13.05.2019р. №202.

Відповідач у клопотанні (вх.№24910/19 від 05.06.2019) про відкладення розгляду справи просить врахувати, що проведення судового засідання без участі повноважного представника відповідача може призвести до порушення гарантованого Конституцією України права кожної особи на захист своїх прав судом та доступу до здійснення правосуддя, а також відкласти розгляд даної справи на будь-яку іншу дату, в межах строків, визначених Господарським процесуальним кодексом України, проте не раніше 12.06.2016р., у зв`язку з перебуванням адвоката відповідача - ОСОБА_1 у відпустці у період з 03.06.2019р. по 07.06.2019р. відповідно до наказу №501 Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради, на якому остання працює.

Третя особа у запереченні (вх.№25023/19 від 05.06.2019) на клопотання про проведення судової будівельної-технічної експертизи просить у задоволенні клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" про проведення судової будівельно-технічної експертизи відмовити в повному обсязі, оскільки: - позивач не надав жодних допустимих доказів та мотивів необхідності призначення судової будівельної-технічної експертизи; - судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у випадку, коли висновок експерта не можна замінити іншими засобами доказування; - позивачем не надано жодних доказів, які б свідчили про відмову державних спеціалізованих науково-дослідних установ у проведенні судової будівельної-технічної експертизи чи пропозиції призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності; - призначення судової експертизи, як процесуальна дія суду, у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може бути наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи; - призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог може виступати безпідставним збільшенням строку розгляду справи; - вартість судової будівельної-технічної експертизи, безпосередньо збільшить негативні наслідки для підприємства, що в подальшому призведе до нераціонального використання коштів територіальної громади міста Дніпра.

Відповідач у запереченнях (вх.25024/19 від 05.06.2019) на відповідь на відзив, просить:- у задоволенні позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" у справі №904/1740/19 відмовити у повному обсязі, судові витрати у справі №904/1740/19 покласти в повному обсязі на сторону позивача, посилаючись на те, що - дозвіл на введення даного будинку (в тому числі дахової котельні) в експлуатацію не розцінюється відповідачем, як належний доказ належності спірного майна саме до категорії "допоміжні приміщення"; - законодавством України не передбачено чітких критеріїв розмежування допоміжних приміщень від інших нежитлових, що можуть бути предметом цивільно-правових угод і передаватися у власність чи інше право користування; - основним при визначенні статусу приміщення слід вважати його функціональне призначення; - при визначенні правового статусу того чи іншого приміщення, необхідно врахувати також і його місце розташування та сукупні властивості в цілому, зокрема, спосіб і порядок використання; - знаходження певних приміщень зокрема, в даховій частині будинку, не може визнаватись безумовною підставою віднесення їх до категорії допоміжних, які підлягають приватизації разом з приватизацією квартир; - підвальні дахові та інші приміщення житлового будинку можуть належати і до нежитлових приміщень будинку та бути призначеними для його обслуговування, зокрема розміщення технічного обладнання тощо; - відсутність передачі за тим чи іншим актом технічного паспорта на котельне приміщення відповідному балансоутримувачу, не є умовою визначення правового статусу останнього та не впливає на фактичну передачу в господарське відання відповідного майна; - оскільки відповідач не був присутній на загальних зборах, не володіє статусом та відповідними правомочностями співвласника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний", він не зобов`язаний виконувати положення рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" про прийняття в управління спірної дахової котельні; - основним обов`язком споживача (як індивідуального, так і колективного) є укладення з теплопостачальною організацією відповідного договору на поставку теплової енергії; - жодна норма чинного законодавства не пов`язує виконання обов`язку споживача (як індивідуального, так і колективного) є укладення з теплопостачальною організацією відповідного договору на поставку теплової енергії із перебуванням у власності чи користуванні відповідного споживача розподільчого пункту системи централізованого постачання; - підставою виникнення права власності на спірне майно є рішення Дніпровської міської ради від 13.07.2015 №18/29 "Про надання згоди на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Тепленерго".

Позивач у відповіді (вх.28765/19 від 01.07.2019) на письмові пояснення третьої особи вважає позовні вимоги обґрунтованими, підтвердженими належними та достовірними доказами та такими, що підлягають задоволенню, посилаючись на те, що: - єдиним документом, який посвідчує належність об`єкта до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська, є Витяг з Реєстру об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська; - з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності не вбачається інформація про те, що власником спірного майна є територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпропетровської міської ради; - Дніпропетровською міською радою не було надано саме Витягу з Реєстру об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська а надано лише Лист Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради від 21.05.2019р. №4/5-1404, яким, на думку третьої особи, підтверджується факт перебування спірної дахової котельні з обладнанням у власності територіальної громади міста Дніпро; - третьою особою не надано належних доказів перебування спірного майна у власності територіальної громади міста Дніпра, та законність такого перебування; - рішенням Виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 17.06.1999р. №1147, яке міститься в матеріалах справи, доводиться факт того, що дахова котельня загальною площею 112,3 кв.м. на 10 котлів AF-105, вводилась в експлуатацію разом з житловим будинком, збудованим за рахунок державних і власних коштів, а також за участю та на паях юридичних та фізичних осіб; - на момент введення житлового будинку в експлуатацію він складався з секції 2 - 16 поверхів, секції 3 - 13 поверхів, всього квартир 74 загальна площа - 15 360,4 м2, в т.ч. загальна площа квартир - 5173,5 м2, житлова площа - 28524 м2, дахова котельня - 112,3 м2; - спірне приміщення є допоміжним та належить на праві сумісної власності власникам квартир будинку, представником яких виступає Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний"; - власники та користувачі квартир у цьому будинку є співвласниками допоміжних приміщень у будинку, у тому числі і дахової котельні, які віднесено до неподільного майна, що належить до неподільного майна, яке не може бути відчужено; - укладання відповідних договорів з теплопостачальною організацією можливо лише після врегулювання питання про прийняття дахової котельні в управління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, і буде вирішено одразу після отримання в управління дахової котельні з обладнанням.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду Дніпропетровської області від 09.07.2019 №1103 у зв`язку з перебуванням судді Соловйової А.Є. у тривалій відпустці призначено повторний автоматизований розподіл справи №904/1740/19.

Відповідно до витягу від 09.07.2019 з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю-доповідача - Загинайко Т.В.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.07.2019р. прийнято справу №904/1740/19 до провадження, справу призначено до розгляду у підготовче засідання на 01.08.2019 о 12:00 год.

Відповідач у письмових поясненнях (вх.№34471/19 від 01.08.2019р.) щодо законності перебування спірної дахової котельні у комунальній власності зазначає про те, що: - вже близько 14 років спірна дахова котельня перебуває у комунальній власності територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради, яка в свою чергу має конституційне право вільно та за власним розсудом розпоряджатися своїм майном; - позивач, нехтуючи наданими власнику законом правами, намагається обмежити його правомочність вчиняти будь-які дії, пов`язані з майном; - спірне приміщення було побудоване з самого початку як котельня, що була створена з метою забезпечена теплом власників багатоповерхових будинків.

В подальшому відповідач у заяві (вх.№34549/19 від 01.08.2019р.) про застосування строків позовної давності просить застосувати строки позовної давності як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог позивача до відповідача у справі №904/1740/19, посилаючись на те, що: - акт приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс від 25.01.2010р. прямо зазначає про приналежність спірної дахової котельні саме відповідачу; - представник позивача разом з іншими уповноваженими особами підписали даний акт, не оспорюючи його зміст; - у 2010 р. позивач жодним чином не заявляв на свої права стосовно спірної дахової котельні та її теплотехнічного обладнання, хоча прямо був обізнаний з вищеописаним фактом.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.08.2019р. у справі №904/1740/19 продовжено підготовче провадження до 13.10.2019р., відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 07.08.2019р. на 16:30 год.

Відповідач у клопотанні (вх.№35120/19 від 06.08.219р.) про прийняття до розгляду питань, що можуть бути поставлені експерту під час проведення судової будівельно-технічної експертизи надає питання, які вважає за доцільне поставити перед експертом, та просить їх включити до питань, що будуть винесені на судову будівельно-технічну експертизу.

У судовому засіданні 07.08.2019р. було оголошено перерву до 08.08.2019р. на 16:30 год.

Позивач у клопотанні (вх.№35582/19 від 08.08.2019р.) про прийняття до розгляду питань, що можуть бути поставлені експерту під час проведення судової будівельно-технічної експертизи надає питання, які вважає за необхідне поставити перед експертом.

Відповідач у клопотанні (вх.№35578/19 від 08.08.219р.) про прийняття до розгляду питань, що можуть бути поставлені експерту під час проведення судової будівельно-технічної експертизи також надає питання, які вважає за доцільне поставити перед експертом.

У судовому засіданні 08.08.2019р. обговорені питання, які остаточно можуть бути поставлені на вирішення будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.08.2019р. призначено у справі 904/1740/19 судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: * чи є вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2) допоміжним приміщенням житлового багатоквартирного будинку, та яке її функціональне призначення? * чи є вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2) неподільним майном? * якщо так, то чи знаходяться в приміщенні вбудованої дахової котельні, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2) теплотехнічне обладнання, крім того, яке було встановлено на час введення будинку в експлуатацію відповідно до Акту державної технічної комісії від 07.05.2019р. про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації та рішення від 17.06.2019р. №1147 про затвердження вищезазначеного акту?; проведення експертизи доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз (Січеславська Набережна, 17, офіс 361, м. Дніпро, 49000); зобов`язано позивача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" (49107, м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1; ідентифікаційний код 34314687) здійснити попередню оплату вартості експертного дослідження; зобов`язано сторін забезпечити судовому експерту доступ до спірних приміщень та умови для проведення експертизи; попереджено експерта (експертів), який (які) безпосередньо буде (будуть) проводити судову експертизу про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправильного висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на нього (них) обов`язків; зупинено підготовче провадження у справі №904/1740/19 до отримання висновку експертизи.

Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз у листі(вх.№47326/19 від 17.10.2019р.) повідомляє, що вищезазначена експертиза може бути проведена в строк, що перевищує 90 календарних днів та пропонує погодити вказаний строк проведення експертизи; у разі відмови у погодженні запропонованого строку матеріали справи будуть повернуті з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності.

Також Дніпропетровський науково - дослідний інститут судових експертиз листом (вх.№47328/19 від 17.10.2019р.) направив на адресу Господарського суду Дніпропетровської області клопотання про надання додаткових матеріалів, необхідних для виконання судової будівельно-технічної експертизи №3919-19, призначеної ухвалою суду від 08.08.2019р. та повідомив, що якщо клопотання експерта не буде задоволено на протязі сорока п`яти календарних днів, отримані раніше матеріали можуть бути повернуті без виконання експертизи.

Господарський суд Дніпропетровської області листом (вих.№904/1740/19/43202/19 від 18.10.2019р.) погодив Дніпропетровському науково-дослідний інститут судових експертиз проведення експертизи у термін, більший за 90 днів.

Також Господарський суд Дніпропетровської області листом (вих.№904/1740/19/43190/19 від 18.10.2019р.) просив Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз направити на адресу Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи №904/1740/19 для розгляду наданого Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз клопотання.

Господарський суд Дніпропетровської області у листі (вх.№904/1740/19/43206/19 від 18.10.2019р.) нагадав Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" про необхідність Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" здійснити оплату вартості експертного дослідження відповідно до рахунку від 11.10.2019р. №749 на оплату експертизи та акту від 01.08.2019р. №3919-19 попереднього розрахунку вартості висновку судового експерта, що були направлені на адресу платника.

В подальшому Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз направив до Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи №904/1740/19.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.11.2019р. поновлено провадження у справі №904/1740/19 з 19.11.2019, призначено підготовче засідання у справі на 19.11.2019р. о 12:45 год., задоволено клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для виконання судової будівельно-технічної експертизи №3919-19, призначеної ухвалою суду від 08.08.2019р., та витребувано у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" матеріали технічної інвентаризації на житловий будинок №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі з експлікацією усіх приміщень та поверховими планами.

Позивач у клопотаннях (вх.№52967/19 від 18.11.2019р.) та (вх.№53005/19 від 19.11.2019р.) про відкладення розгляду справи просить відкласти розгляд справи на іншу дату у зв`язку з хворобою представника.

Третя особа у клопотанні (вх.№53088/19 від 19.11.2019р.) про відкладення розгляду справи, що надійшло засобами електронного зв`язку, просить відкласти розгляд справи на іншу дату у зв`язку з знаходженням в Ленінському районному суді м. Дніпропетровська.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2019р. задоволено клопотання позивача та третьої особи про відкладення розгляду справи, відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 28.11.2019р. о 12:30 год. та зобов`язано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" надати до судового засідання матеріали технічної інвентаризації на житловий будинок №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі з експлікацією усіх приміщень та поверховими планами.

Позивач у клопотанні (вх.№54994/19 від 28.11.2019р.) про приєднання доказів до матеріалів справи просить долучити до матеріалів справи додаткові матеріали, що необхідні для виконання судової будівельно-технічної експертизи №3919-19, а саме: платіжне доручення від 06.11.2019р. №202 та технічну документацію на 83-х аркушах.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.08.2019 направлено матеріали справи на адресу Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз (Січеславська Набережна, 17, офіс 361, м. Дніпро, 49000) для завершення експертного дослідження, провадження у справі №904/1740/19 зупинено.

Супровідним листом (вх. №45891/20 від 01.10.2020р.) Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України повернув на адресу суду матеріали справи №904/1740/19 з висновком експерта.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.10.2020р. поновлено провадження у справі №904/1740/19 з 11.11.2020, справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 11.11.20 р. о 12:00год.

Позивач у письмових поясненнях (вх.№53491/20 від 11.11.2020) щодо висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи зазначає, що висновком експерта повністю спростовуються посилання відповідача та третьої особи на те, що спірний об`єкт по своїм характеристикам та нормам ДБН відповідає статусу нежитлового приміщення, та підтверджує доводи позивача щодо обґрунтування своїх позовних вимог.

У судове засідання 11.11.2020 з`явилися представники сторін, представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2020р. відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 03.12.2020 о 10:30 год.

Відповідач у письмових поясненнях (вх. №57402/20 від 03.12.2020) щодо висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №3919-19 зазначає про те, що: - Висновок експерта не може бути приорітетнішим чинного Рішення №18/29, інформації, що міститься у листі від 21.05.2019 №4/5-1404 та Технічної документації; - Висновок експерта не може бути покладений в основу рішення суду, зважаючи на спосіб захисту, обраний позивачем та сформульовану ним позовну вимогу щодо зобов`язання передання за актом приймання-передачі в управління ОССБ "Зоряний" вбудовану дахову котельню разом з теплотехнічним обладнанням, оскільки така правомочність відсутня у законодавстві щодо балансоутримувача майна; - такі дії лише спонукатимуть до перевищення повноважень КП "Теплоенерго".

Позивач у запереченні (вх. №57539/20 від 03.12.2020) на заяву про застосування строків позовної давності просить суд визнати поважними причини пропуску позовної давності для звернення до суду із заявою, що є предметом цього розгляду, про що заявляє у даних запереченнях, з метою недопущення порушення права особи на доступ до правосуддя, визначених ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та застосовуючи основні конституційні засади судочинства, принцип верховенства права, а також принципи справедливості, добросовісності і розумності, виходячи з фактичних обставин справи, захистити право позивача, і не застосовувати позовну давність як підставу для відмови у задоволені позову, поновивши строки позовної давності для звернення суду, з огляду на те, що: - рішення про прийняття в управління спірної котельні було прийнято Загальними зборами, та оформлено протоколом від 05.08.2015; - на неодноразові звернення позивача до відповідача з метою реалізації передачі в управління спірної дахової котельні, позивач отримував від відповідача лише формальні відписки щодо недоцільності такої передачі, та не міг отримати копій технічної документації на спірну дахову котельню; - довгий час, офіційної відмови у передачі відповідач так і не надавав, що підтверджується копіями листів, які долучені до матеріалів справи, а навпаки, спочатку погоджувався щодо необхідності такої передачі, однак, посилався на відсутність порядку такої передачі; - у 2019 році позивач отримав офіційну відмову від відповідача, яка була обґрунтована тим, що спірна дахова котельня з обладнанням є власністю Територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, та не може бути передано в управління ОСББ "Зоряний", при цьому, не надаючи документів, які підтверджують перебування спірної вбудованої дахової котельні у власності територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради; - відповідачем було офіційно підтверджено факт перебування вбудованої дахової котельні разом з теплотехнічним обладнанням, загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку № 1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро, на балансі КП "Теплоенерго", що підтверджується долученою відповідачем до матеріалів Довідкою від 21.05.2019 №1513; - позивач вважає, що строк позовної давності повинен відраховуватись з моменту, коли відповідач офіційно відмовив у проведенні передачі спірної дахової котельні, зазначивши причини такої відмови у 2019 році; - у випадку визнання судом строку позовної давності пропущеним, прийняти до уваги поважні причини пропуску позовної давності для звернення до суду із заявою, що є предметом цього розгляду, про що заявляє у даних запереченнях.

Позивач у заяві (вх.№57541/20 від 03.12.2020) про стягнення з Відповідача витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, на професійну правничу допомогу, з попереднім (орієнтованим) розрахунком суми судових витрат, які Позивач поніс, та які очікує понести в зв`язку із розглядом даної справи, просить суд прийняти дану заяву до розгляду та стягнути з Відповідача на користь Позивача витрати, пов`язані з розглядом справи, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу, посилаючись на те, що: - з урахуванням умов Договору про надання правової допомоги від 05.03.2019, Договору про надання правової допомоги від 05.03.2020 попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс та які очікує понести в зв`язку з розглядом справи складає 25 000 грн. 00 коп.; - остаточна сума судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу, буде залежати від кількості судових засідань, які будуть проведені за участю адвоката, тому остаточний розрахунок буде наданий суду додатково до закінчення судових дебатів.

Відповідач у клопотанні(вх.№57542/20 від 03.12.2020) просить приєднати до матеріалів справи письмові пояснення щодо висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №3919-19 по матеріалам справи №904/1740/19 з доказами отримання представником позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

В судове засідання 03.12.2020 з`явилися представники позивача, відповідача та третьої особи.

Третя особа у письмових поясненнях щодо висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, що були надані суду у судовому засіданні, не погоджується з висновком експерта та просить не враховувати його при ухваленні рішення, посилаючись на те, що: - висновок експерта не є процесуальним документом, заявою по суті чи заявою з процесуальних питань; - форма, зміст і порядок надання не врегульовані жодним правовим актом; - в матеріалах справи відсутні відомості, що даний експерт має спеціальні знання та має кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.12.2021 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (загальне позовне провадження) на 23.12.2020 о 15:30год.

У судове засідання 23.12.2020 з`явилися представники сторін та третьої особи.

Господарським судом Дніпропетровської області в судовому засіданні 23.12.2020 без виходу до нарадчої кімнати було оголошено перерву до 28.01.2021 о 12:00 год.

Позивачем було подано заяву (вх.№61547/20 від 24.12.2020) щодо стягнення з відповідача витрат, пов`язаних з розглядом даної справи.

У зв`язку із перебуванням судді Загинайко Т.В. на лікарняному в період з 26.01.2021 по 04.02.2021 судове засідання у справі №904/1740/19, призначене на 28.01.2021, не відбулось.

Після виходу судді Загинайко Т.В. з лікарняного ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.02.2021 призначено судове засідання по розгляду справи по суті (загальне позовне провадження) на 17.03.2021р. о 12:00 год.

У судове засідання 17.03.2021 з`явилися представники сторін та третьої особи.

У судовому засіданні 17.03.2021 було оголошено перерву до 01.04.21р. о 11:00 год.

У судове засідання 01.04.2021 з`явилися представники сторін та третьої особи.

У судовому засіданні 01.04.2021 було оголошено перерву до 22.04.21р. о 10:50 год.

У судове засідання 22.04.2021 з`явилися представники сторін та третьої особи.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Судовий процес, на виконання статті 222 Господарського процесуального кодексу України, фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

У судовому засіданні 22.04.2021 було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У зв`язку із вжитими карантинними заходами справу розглянуто відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

Згідно акту від 07.05.1999 державної технічної комісії про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації, а саме, житлового будинку № 4а (секція 2, 3) по Запорізькому шосе (буд. № 1 МЖК по вул. Титова) у м. Дніпропетровську (стара адреса багатоквартирного будинку № 1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро), та згідно Рішення Виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 17.06.1999р. № 1147 "Про затвердження акта державної технічної комісії про прийняття в експлуатацію житлового будинку №4а (секції 2, 3) по Запорізькому шосе (буд. № 1 МЖК по вул. Титова) було введено в експлуатацію житловий будинок з вбудованими приміщеннями секції 2, 3, дахову котельню, насосну станцію, трансформаторну підстанцію.

Вбачається, що на момент вводу вищезазначеного житлового будинку в експлуатацію житловий будинок складався з секції 2 (16 поверхів), секція 3 (13 поверхів), всього квартир 74, загальна площа - 15 360,4 м2, загальна площа квартир - 5 173,5 м2, житлова площа - 2 852,4 м2, вбудовані офісні приміщення першого поверху загальною площею 508,29 кв.м., дахова котельня загальною площею 112,3 м2 на 10 котлів АР-105, насосна станція з 4-ма насосами, трансформаторною підстанцією з 2-ма трансформаторами на 1 000 кВт, збудованого ТОВ «МЖК - Зоряний» для ВО «Південний машинобудівний завод» і ТОВ «МЖК-Зоряний» за рахунок державних і власних коштів, а також за участю на паях юридичних та фізичних осіб.

З матеріалів справи вбачається, що 28.11.2000 приміщення вбудованої дахової котельні з теплотехнічним обладнанням, будинку 1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро (нова адреса будинку) було передано на баланс ОКП «Дніпротеплоенерго». на підставі Рішення Дніпропетровської обласної ради від 27.10.2000р. №_23, про що свідчить Акт від 28.11.2000 приймання-передачі та Авізо від 28.11.2000 № 2 (т.1, а.с. 26-28).

У квітні 2006 року власниками квартир та приміщень багатоквартирного будинку 1 по бульвару Зоряний у місті Дніпропетровську було утворено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЗОРЯНИЙ» (надалі - ОСББ «ЗОРЯНИЙ», позивач).

Відповідно до Порядку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2002 року № 1521 «Порядок передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс», питання прийняття житлового комплексу на баланс об`єднання вирішується загальними зборами об`єднання, а сама передача житлового комплексу або його частини з балансу на баланс проводиться разом з планом земельної ділянки, технічним паспортом будинку та відповідною технічною документацією (інвентарна справа, акт прийняття в експлуатацію, плани зовнішніх мереж тощо) у двомісячний термін після надходження відповідного звернення від об`єднання.

Відповідно до протоколу від 19.09.2006 №3 проведення загальних зборів членів ОСББ "Зоряний" та мешканців неприватизованих квартир, що розташований за адресою: м. Дніпропетровськ, бул. Зоряний, буд.1 було прийнято рішення про прийняття на баланс житлового комплексу, розташованого за адресою: м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1 (т.1, а.с.30).

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 28.12.2009р. № 47/53 "Про зняття з балансу комунальних житлово-експлуатаційних підприємств багатоквартирних житлових комплексів, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська" було вирішено зняти з балансу комунальних житлово-експлуатаційних підприємств багатоквартирні житлові комплекси (будинки), що належать до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська, та передати зазначені житлові комплекси (будинки) на баланс відповідним об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків, у тому числі і позивачу по бульвару Зоряний (секції 1, 2, 3).

В подальшому відповідно до акту від 25.01.2010р. приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс було передано на баланс ОСББ «ЗОРЯНИЙ» житловий комплекс по бульвару Зоряний №1 у місті Дніпропетровську, при цьому в розділі 3 зазначено: «Облаштування житлового комплексу центральним опаленням 186 квартир, у тому числі від власної котельні».

Матеріали справи містять лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 05.10.2015 №7/9-11896, спрямований Дніпропетровській обласній державній адміністрації та позивачу, наданий у відповідь на запит позивача, відповідно до якого зазначено, що дахова котельна є спільним майном багатоквартирного будинку та спільною сумісною власністю співвласників будинку, а питання про використання спільного майна відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників (т.1, а.с. 44-46).

Аналогічні відомості містяться і у листі Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 15.10.2015 вих. №2912/0/112-15, спрямованому позивачу.

Матеріали справи містять звернення позивача до Виконавчого коиітету Дніпропетровської міської ради, Департаменту комунального господарства та капітального будівництва, комунальному підприємству "Теплоенерго", Голові міської ради м. Дніпро щодо передачі Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" вищезазначеної дахової котельні.

Відповідач заперечує проти позовних вимог та надає такі докази.

- рішення Виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 21.12.2000 №3217 "Про внесення змін та доповнень до рішення виконкому від 17.06.99 №1147 "Про затвердження акта державної технічної комісії про прийняття в експлуатацію житлового будинку №4а (секції 2, 3) по Запорізькому шосе (буд. №1 МЖК по вул. Титова)", відповідно до якого вирішено внести зміни та доповнення до рішення виконкому міської ради від 17.06.99 №1147 та акта державної технічної комісії від 07.05.99: - у пункті 1 рішення та пункті 4 акта замість "10 котлів AF-105" вважати "10 модулів AF-105" та доповнити словами: "8 модулів МН-100"; - пункт 2 рішення доповнити таким виразом: "8 модулів МН-100 передати на баланс Дніпропетровському обласному комунальному підприємству "Дніпротеплоенерго" (т.2, а.с. 26);

- Акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів без номера та дати, у якому зазначено, що на підставі рішення міської ради від 21.12.2000 №3217 проведено огляд дахової котельні по бульвару Зоряний, 1 (секція 1), що приймається (передається) в експлуатацію від ТОВ МЖК "Зоряний" по бульвару Зоряний,1; Зазначений акт не підписано зі сторони, що здала (передала) об`єкт, а також відсутня відмітка бухгалтерії про відкриття картки або переміщення об`єкта, відсутній підпис головного бухгалтера (бухгалтера) (т.2, а.с. 27);

- рішення Дніпропетровської обласної ради від 07.02.2004 №325-14/ХХІУ "Про передачу майна, що належить до спільної власності територіальних громад області", відповідно до пункту 1 якого надано попередню згоду на передачу до комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська дочірнього підприємства обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" - "Теплоенерго" з виробництва теплової енергії, як майно, що належить до спільної власності територіальних громад області (т. 2, а.с. 28);

- рішення Дніпропетровської міської ради від 13.07.2005 №18/29 "Про надання згоди на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго", відповідно до пункту 1 якого вирішено надати згоду на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго" разом із будівлями, спорудами та іншими об`єктами, які перебувають на його балансі та в межах міста (т.2, а.с. 29);

- рішення Дніпропетровської міської ради від 01.03.2006 №52/34 "Про перейменування Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго", відповідно до якого Дочірнє підприємство Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго" в Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпропетровської міської ради (т.2, а.с. 30);

- довідку Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради в підтвердження того, що вбудована дахова котельня разом з теплотехнічним обладнанням загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпро дійсно знаходиться на балансі КП "Теплоенерго" (т.2, а.с. 31).

Третя особа заперечує проти позовних вимог та надає такі докази:

- лист Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради від 21.05.2019 №4/5-1404 "Про надання інформації", спрямований Департаменту правового забезпечення Дніпровської міської ради, у якому повідомлено про те, що: - у реєстрі права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра по Бульвару Зоряному, 1 є запис про котельню дахову, загальною площею 112,3 кв.м, яка перебуває на балансі Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської ради, за інформаційними відомостями, наданими балансоутримувачем до Реєстру, станом на 01.12.2015; - інформації для внесення змін до Реєстру, балансоутримувачем до департаменту не надавалось; - підставою виникнення права власності зазначеного об`єкта нерухомості є рішення Дніпропетровської міської ради від 13.07.2005 №18/29 "Про надання згоди на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго" (т.2, а.с. 81);

- рішення Дніпропетровської міської ради від 13.07.2005 №18/29 "Про надання згоди на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової "Дніпротеплоенерго", відповідно до пункту 1 якого вирішено надати згоду на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго" разом із будівлями, спорудами та іншими об`єктами, які перебувають на його балансі та в межах міста (т.2, а.с. 81);

- рішення Дніпропетровської обласної ради від 07.02.2004 №325-14/ХХІУ "Про передачу майна, що належить до спільної власності територіальних громад області", відповідно до пункту 1 якого надано попередню згоду на передачу до комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська дочірнього підприємства обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" - "Теплоенерго" з виробництва теплової енергії, як майно, що належить до спільної власності територіальних громад області (т. 2, а.с. 82);

- акт від 20.12.2005 приймання-передачі у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго"! із виробництва теплової енергії "Теплоенерго", згідно із яким комісією, створеною відповідно до рішення виконавчого комітету міської ради від 19.04.2001 №968 "Про створення комісії з питань прийняття об`єктів у комунальну власність територіальної громади міста", встановлено прийняти у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнє підприємство Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго"! із виробництва теплової енергії "Теплоенерго",

Позивач вважає спірну дахову котельню спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоряний», а непередання спірної дахової котельні відповідачем з його балансу в управління позивачу - неправомірним; відповідач та третя особа проти цього заперечують, що і є причиною виникнення спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно з частиною 1 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Частиною 1 статті 369 Цивільного кодексу України встановлено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

За положеннями частини 2 статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Статтею 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" багатоквартирний будинок визначено як житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери. горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення); співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; спільне майно багатоквартирного будинку -приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку (стаття 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Згідно з частиною 2 статті 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" власники квартир багатоквартирних будинків та житлових приміщень у гуртожитку є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою і зобов`язані брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку і при будинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку чи гуртожитках. Допоміжні приміщення (кладові, сараї та ін.) передаються у власність квартиронаймачів безоплатно і окремо приватизації не підлягають.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (в редакції, чинній на момент створення ОСББ «Зоряний»), допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - це приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку (сходові клітини, вестибюлі, перехідні шлюзи, позаквартирні коридори, колясочні, кладові, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші технічні приміщення).

На час виникнення спору віднесення приміщень до допоміжних регулювалося Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», згідно зі статтею 1 якого допоміжні приміщення багатоквартирного будинку приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення); нежитлове приміщення ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна.

Вказані норми є спеціальними відносно норм Закону України «Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності» щодо визначення правового статусу нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку і визначальним для правильного вирішення спору є встановлення того, чи відноситься спірне приміщення до допоміжних чи є нежитловим приміщенням в структурі житлового будинку.

Допоміжними приміщеннями мають вважатися всі без винятку приміщення багатоквартирного житлового будинку, незалежно від наявності або відсутності в них того чи іншого обладнання, адже їх призначенням є обслуговування не лише будинку, а й власників квартир, підвищення життєвого комфорту і наявність різних способів задоволення їх побутових потреб, пов`язаних із життєзабезпеченням. І лише приміщення, що з самого початку будувалися як такі, використання яких мало інше призначення (магазини, перукарні, офіси, поштові відділення, тощо) залишаються тими, що не підпадають під правовий режим допоміжних приміщень (висновок Верховного Суду, викладений у постанові №916/2069/17 від 18.07.2018).

Будівельною документацією підтверджується, що на момент вводу вищезазначеного житлового будинку в експлуатацію житловий будинок складався з секції 2 (16 поверхів), секція 3 (13 поверхів), всього квартир 74, загальна площа -15360,4 м2, в т.ч. загальна площа квартир - 5173.5 м2, житлова площа - 2 852, 4 м2, дахова котельня - 112,3 м2.

У рішенні Конституційного Суду України від 02.03.2004 року№4-рп/2004 (справа про права співвласників на допоміжні приміщення багатоквартирних будинків) встановлено, що допоміжні приміщення, відповідно до пункту 2 статті 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», стають об`єктами права спільної власності співвласників багатоквартирного будинку, тобто їх спільним майном, одночасно з приватизацією громадянами квартир, що засвідчується єдиним документом - свідоцтвом про право власності на квартиру. Для підтвердження набутого в такий спосіб права не потребується вчинення будь-яких інших додаткових юридичних дій. Власникам квартир немає необхідності створювати з цією метою об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Набуте громадянами право на квартири державного житлового фонду та належні до них допоміжні приміщення є непорушним (стаття 41 Конституції України), забезпечується державою і захищається судом (стаття 55 Конституції України). Відповідно до Конституції України всі суб`єкти права власності рівні перед законом. У багатоквартирних будинках, де не всі квартири приватизовані чи приватизовані повністю, власник (власники) неприватизованих квартир (їх правонаступники) і власники приватизованих квартир багатоквартирного будинку є рівноправними співвласниками допоміжних приміщень. Вони є рівними у праві володіти, користуватися і розпоряджатися допоміжними приміщеннями. Ніхто з власників квартир не має пріоритетного права користуватися та розпоряджатися цими приміщеннями, в тому числі з питань улаштування мансард, надбудови поверхів і т.ін. Аналізуючи порушені у конституційному зверненні і конституційному поданні питання щодо права власників приватизованих і неприватизованих квартир багатоквартирних будинків та органів місцевого самоврядування і місцевих державних адміністрацій розпоряджатися допоміжними приміщеннями, а також конструктивними елементами таких будинків (фундамент, несучі стіни, міжповерхові перекриття, сходові марші і т.ін.), Конституційний Суд України виходить з правової характеристики спільного майна власників квартир, конкретизованої у Законі України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (стаття19). Правовий режим майна, що перебуває у спільній власності власників квартир, має визначатися, відповідно до Конституції (пункт 7 частини першої статті 92), виключно законами України.

Також Конституційний Суд України у рішенні №14-рп/2011 від 09.11.2011, посилаючись на своє рішення від 02.03.2004 року №4-рп/2004, частину 2 статті 382 Цивільного кодексу України та статтю 19 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», зазначив, що власники квартир дво- або багатоквартирних житлових будинків та житлових приміщень у гуртожитку, незалежно від підстав набуття права власності на такі квартири, житлові приміщення, є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою.

Щодо віднесення дахової котельної до допоміжного приміщення.

Як вбачається у своїх відповідях на запити позивача третьою особою повідомлялося про те, що приміщення дахової котельні разом з теплотехнічним обладнанням є власністю територіальної громади міста та зазначалось, що, оскільки згідно Статуту Комунального підприємства «Теплоенерго» все його майно знаходиться у комунальній власності, то, відповідно, дахова котельня також перебуває у комунальній власності.

Третя особа зазначає, що згідно Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра по бульвару Зоряному, 1 є запис про котельну дахову загальною площею112,3 кв.м.

Проте, по-перше, матеріали справи не містять вказаного Реєстру об`єктів права комунальної власності територіальної громади міста Дніпра по бульвару Зоряному, 1, до якого б було віднесено котельну дахову загальною площею 112,3 кв.м, а, по-друге, згідно інформаційної довідки від 08.08.2019 №176857872 щодо інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна не вбачається інформації про те, що власником спірного майна - дахової котельні по бульвару Зоряний, 1 у місті Дніпрі є територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.08.2019 у справі 904/1740/19 було призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

* чи є вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2) допоміжним приміщенням житлового багатоквартирного будинку, та яке її функціональне призначення ?

* чи є вбудована дахова котельня, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція2) неподільним майном?

* якщо так, то чи знаходяться в приміщенні вбудованої дахової котельні, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2) теплотехнічне обладнання, крім того, яке було встановлено на час введення будинку в експлуатацію відповідно до Акту державної технічної комісії від 07.05.2019р. про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації та рішення від 17.06.2019р. №1147 про затвердження вищезазначеного акту?

Згідно Висновку експерта від 04.09.2020 №3919-19 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по матеріалам справи №904/1740/19 (т.3, а.с.154-165):

- дахова котельня, яка згідно технічної інвентаризації від 26.11.1998 складається з прим. ХVІІ-8 (27,6м2) (на час дослідження в даному приміщені виконано приміщення для персоналу (без нумерації та літерування) площею ~5,6м з цегляними стінами, дверним та віконним прорізами), прим.ХVП-9 (39,4м2 ), прим. ХVІІ-10 (2,0м2 ), прим. ХVІІ-11 (1,9м2), прим. ХVІІ-12 (45,3м2) і які є складовими площі 112,3 кв.м., яка розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2), є допоміжним та технічним приміщенням житлового багатоквартирного будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2);

- приміщення дахової котельні, яка згідно технічної інвентаризації від 26.11.1998 складається з прим. ХVІІ-8 (27,6м2) (на час дослідження в даному приміщені виконано приміщення для персоналу (без нумерації та літерування) площею ~5,6м2 з цегляними стінами, дверним та віконним прорізами), прим.ХVII-9 (39,4м ), прим. ХVІІ-10 (2,0м2), прим. ХVІІ-11 (1,9м2), прим. ХVІІ-12 (45,3м2 ) і які є складовими площі 112,3 кв.м., яка розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2), враховуючи планувальні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, є неподілним майном;

- дослідженням встановлено, що в приміщенні вбудованої дахової котельні, яка згідно технічної інвентаризації від 26.11.1998 складається з прим. ХУП-8 (27,6м2) (на час дослідження в даному приміщені виконано приміщення для персоналу (без нумерації та літерування) площею ~5,6м2 з цегляними стінами, дверним та віконним прорізами), прим. ХVII-9 (39,4м ), прим. ХVІІ-10 (2,0м2), прим. ХVІІ-11 (1,9м2), прим. ХVІІ-12 (45,3м2 ) і які є складовими площі 112,3 кв.м., яка розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі (секція 2), зокрема у прим. ХVIІ-12 (45,3м2), окрім котельної з 10 модулів АР-105 з модулем управління, які було встановлено на час введення будинку в експлуатацію відповідно до Акту державної технічної комісії від 07.05.1999 про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації та рішення від 17.06.1999р. №1147 про затвердження вищезазначеного акту, для опалення секції №2 будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі, іншого обладнання не встановлювалось.

Таким чином, власники та користувачі квартир у будинку №1 по бульвару Зоряний у м. Дніпрі є співвласниками допоміжних приміщень у будинку, тому числі і дахової котельні, яка віднесено до неподільного майна, що не може бути відчужено.

Також вбачається, що іншого обладнання ніж те, яке було встановлено на час введення будинку в експлуатацію, не встановлювалось.

Щодо позиції відповідача, що йому було передано спірну дахову котельню на баланс відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 13.07.2005 №18/29 "Про надання згоди на прийняття у комунальну власність територіальної громади міста Дочірнього підприємства Обласного комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" із виробництва теплової енергії "Теплоенерго", то суд оцінює вказане рішення критично, оскільки вказане рішення свідчить тільки про надання згоди на прийняття у комунальну власність, а не про прийняття у комунальну власність.

Отже, дахова котельня є допоміжним приміщенням з наявним в ньому обладнанням, є необхідним для забезпечення належної експлуатації багатоквартирного будинку в цілому, а тому підлягає передачі в управління позивачу.

Щодо порядку передачі дахової котельні в управління.

Відповідно до пунктів 2.1 - 2.3 Правил управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 02.02.2009 №13 (надалі - Правила) (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 квітня 2009 №377/16393), зокрема передбачено, що для приймання-передачі об`єкта в управління утворюється відповідна комісія у складі представників попереднього балансоутримувача чи особи, що здійснювала управління будинком, власників, співвласників та особи, що буде здійснювати управління будинком.

Комісія визначає технічний стан об`єкта відповідно до вимог законодавства та складає акт приймання-передачі об`єкта в управління.

Кожній із сторін, що бере участь у прийманні-передачі об`єкта, надається примірник акта приймання передачі, підписаний членами комісії та затверджений керівництвом кожної сторони - юридичної особи.

При передачу об`єкта в управління попередній балансоутримувач чи особа, що здійснювала управління будинком, надає замовнику, а замовник передає особі, що буде здійснювати управління будинком, оригінали або належним чином звірені копії документів (у разі зберігання оригіналів документів у місцевих архівах).

Пунктом 2.3 цих Правил встановлено, що у разі відсутності документів, передбачених цим пунктом, відмітка про це робиться у акті приймання-передачі об`єкта.

Відсутні документи виготовляються чи відновлюються за рахунок попереднього балансоутримувача чи особи, що здійснювала управління будинком, протягом одного місяця з моменту складання акту приймання-передачі об`єкта та передаються ним особі, що буде здійснювати управління будинком, з оформленням додатка до акта приймання-передачі.

Щодо строку позовної давності.

Відповідно до статей 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено у спорі, є підставою для відмови у позові (частини 3, 4 статті 267 Цивільного кодексу України).

Позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі, коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. (частина 1 статті 261 Цивільного кодексу України).

Відповідач заявляє про пропуск строку позовної давності, позивач просить визнати поважними причини пропуску позовної давності і не застосовувати позовну давність як підставу у задоволенні позову, поновивши строки позовної давності.

Відповідно до частин 3, 4, 5 статті 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення; сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові; якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Таким чином, застосовуючи принципи справедливості, добросовісності і розумності, виходячи з фактичних обставин, враховуючи неодноразові звернення позивача до відповідача та третьої особи з питанням передачі дахової котельні та зволікання останніх щодо такої передачі, суд вважає, що строк позовної давності підлягає поновленню, а порушене право позивача - захисту.

З урахуванням викладеного позовні вимоги підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Щодо витрат по сплаті судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розмірі задоволених позовних вимог.

Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 1 921 грн. 00 коп. - витрат по сплаті судового збору.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу.

Статтею 1 Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. (стаття 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 3 статті 126 Господарського процесуального кодексу України).

Аналіз наведених норм частини четвертої статті 126 Господарського процесуального кодексу України, а також статті 129 цього Кодексу дає підстави для висновку, що для вирішення питання про розподіл судових витрат суд має враховувати: складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; пов`язаність цих витрат із розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність предмета спору; ціну позову, значення справи для сторін; вплив результату її вирішення на репутацію сторін, публічний інтерес до справи; поведінку сторони під час розгляду справи (зловживання стороною чи її представником процесуальними правами тощо); дії сторони щодо досудового врегулювання справи та врегулювання спору мирним шляхом.

У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині четвертій статті 126 Господарського процесуального кодексу України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, - яка вказує на неспівмірність витрат, - доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у пункті 95 рішення у справі "Баришевський проти України" від 26.02.2015, пунктах 34-36 рішення у справі "Гімайдуліна і інших проти України" від 10.12.2009, пункті 80 рішення у справі "Двойних проти України" від 12.10.2006, пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" від 30.03.2004, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" від 28.11.2002 вказано, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

В підтвердження факту понесених позивачем судових витрат, пов`язаних з розглядом даної справи останнім надано наступні документи:

- Договір від 05.03.2019 про надання правової допомоги, укладений між позивачем, як замовником, та Адвокатом Яланською Юлією Петрівною, як виконавцем;

- додаткові угоди від 05.03.2019 №1, від 24.04.2019 №2, від 28.05.2019 №3, від 01.06.2019 №4, від 10.12.2019 №5, від 10.11.2019 №6 до Договору про надання правової допомоги з переліком наданих послуг та їх вартістю;

- акти прийому-передачі виконаних робіт: - за квітень 2019 року на суму 5 500 грн. 00 коп.; - за травень 2019 року на суму 4 910 грн. 00 коп.; - за червень 2019 року на суму 1 500 грн. 00 коп.; - за серпень 2019 на суму 3 000 грн. 00 коп.; - від 14.12.2019 на суму 4 000 грн. 00 коп.; - від 13.11.2020 на суму 600 грн. 00 коп.; - від 13.11.2020 на суму 1 200 грн. 00 коп.; - від 13.11.2020 на суму 1 800 грн. 00 коп.;- від 03.12.2020 на суму 1 200 грн. 00 коп.; - від 23.12.2020 на суму 1 200 грн. 00 коп.;

- банківські виписки (т. 4, а.с. 20-23), платіжні доручення (т.4, а.с. 24-34) на загальну суму 23 710 грн. 00 коп.

Суд вважає понесені позивачем витрати, пов`язані з наданням йому правової допомоги, на загальну суму 23 710 грн. 00 коп., співмірними зі складністю справи.

Керуючись пунктом 19.1 Розділу ХІ Перехідних положень, статтями 123, 129, 232, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" (49107, м.Дніпро, бульвар Зоряний, 1; ідентифікаційний код 34314687) до Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської Ради (49044, м.Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 37; ідентифікаційний код 32688148); третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпровська міська рада (49000, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 75; ідентифікаційний код 26510514) про зобов`язання передати за актом приймання-передачі в управління вбудовану дахову котельню з теплотехнічним обладнанням, загальною площею 112,3 кв.м, що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпрі - задовольнити.

Зобов`язати Комунальне підприємство "Теплоенерго" Дніпровської міської Ради (49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 37; ідентифікаційний код 32688148) передати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" (49107, м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1; ідентифікаційний код 34314687) за актом приймання-передачі в управління вбудовану дахову котельню разом з теплотехнічним обладнанням загальною площею 112,3 кв.м., що розташована в житловому будинку №1 по бульвару Зоряний у місті Дніпро.

Стягнути з Комунального підприємства "Теплоенерго" Дніпровської міської Ради (49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 37; ідентифікаційний код 32688148) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зоряний" (49107, м. Дніпро, бульвар Зоряний, 1; ідентифікаційний код 34314687) 23 710 (двадцять три тисячі сімсот десять) грн. 00 коп. витрати на професійну правничу допомогу та 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

Видати накази.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Загинайко

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 240 ГПК України,

06.05.2021.