ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"13" травня 2021 р. м. Київ Справа № 911/164/21

позовом Заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області

в інтересах держави в особі

1. Київської обласної державної адміністрації, м. Київ

2. Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс», Київська обл., смт. Іванків

до 1. Іванківської районної державної адміністрації, Київська обл., смт. Іванків

2. Блідчанської сільської ради, Київська обл., Іванківський р-н, с. Блідча

3. Громадської організації «Садівниче товариство «Лісова мрія»,

м. Хмельницький

про визнання незаконними та скасування розпорядження, визнання недійсним

договору оренди та усунення перешкод у користуванні майном

Суддя Христенко О.О.

за участю представників:

прокурор: Івашин О.Є. посвідчення № 055461 від 21.02.2020;

від позивача: 1. не з`явився;

2. не з`явився;

від відповідача: 1. не з`явився;

2. не з`явився;

3. Бейлик А.Б. адвокат, ордер серія ВХ № 1009331 від 22.02.2021.

Встановив:

Заступник керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі 1. Київської обласної державної адміністрації; 2. Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» звернувся до господарського суду Київської області із позовною заявою № 35/1-1122вих-20 від 29.09.2020 (вх. № суду 161/21 від 11.01.2021) до 1. Іванківської районної державної адміністрації; 2. Блідчанської сільської ради; 3. Громадської організації «Садівниче товариство «Лісова мрія» про визнання незаконними та скасування розпорядження, визнання недійсним договору оренди та усунення перешкод у користуванні майном.

Ухвалою господарського суду Київської області від 08.02.2021 відкрито провадження у справі № 911/164/21 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03.03.2021.

Ухвалою господарського суду Київської області від 03.03.2021 відкладено підготовче засідання у справі 911/164/21 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу EASYCON на 31.03.2021.

Ухвалою господарського суду Київської області від 31.03.2021 продовжено строк проведення підготовчого провадження на тридцять днів у справі 911/164/21 та відкладено підготовче засідання в режимі відеоконференції за допомогою сервісу EASYCON на 21.04.2021.

21.04.2021 на електронну адресу суду від відповідача 3 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду від 20.04.2021 (вх. № суду 9436/21) та заява від 20.04.2021 (вх. № суду 9437/21) про подання доказів розміру витрат на професійну правничу допомогу після ухвалення рішення у справі.

Ухвалою господарського суду Київської області від 21.04.2021 відкладено підготовче засідання у справі 911/164/21 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу EASYCON на 13.05.2021.

26.04.2021 через канцелярію від відповідача 2 надійшло клопотання № 02-31-1197 від 13.04.2021 (вх. № суду 9792/21) про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із порушенням прокурором норм ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».

12.05.2021 через канцелярію суду від позивача 1 надійшла відповідь на відзив № 356 від 11.05.2021 (вх. № суду 10847/21).

13.05.2021 на електронну адресу суду від відповідача 3 надійшли заперечення на відповідь на відзив від 12.05.2021 (вх. № суду 10905/21) та клопотання від 13.05.2021 (вх. № суду 10920/21) про витребування оригіналів письмових доказів поданих прокурором до позовної заяви.

В підготовчому засіданні представником відповідача 3 підтримано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду від 20.04.2021 (вх. № суду 9436/21), обгрунтовуючи його тим що при поданні позовної заяви прокурор не дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якого, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це суб`єкта владних повноважень. Саме посилання у позовній заяві на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті. Водночас, якщо суд встановить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву слід вважати такою, що підписана не уповноваженою на те особою і, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, підлягає залишенню без розгляду.

Прокурор заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду, оскільки прокурором дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, про що детально було викладено у позовній заяві, тому, прокурор вважає подане клопотання відповідача 3 необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Розглянувши у підготовчому засіданні 13.05.2021 клопотання відповідача 3 від 20.04.2021 (вх. № суду 9436/21) та клопотання відповідача 2 № 02-31-1197 від 13.04.2021 (вх. № суду 9792/21) про залишення позову без розгляду, суд відмовляє в їх задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд України у постанові від 13 червня 2017 року у справі № п/800/490/15 (провадження № 21-1393а17) зазначив, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

До позовної заяви додано лист-повідомлення вих 35/1-1121вих-20 від 28.09.2020 щодо представництва прокурором інтересів держави в суді в особі відповідних суб`єктів владних повноважень.

Зазначений лист-повідомлення направлений Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації, виконувачу обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Київської обласної державної адміністрації, начальнику Київського обласного та по місту Києву управління лісового та мисливського господарства Бойку О.Л. та директору ДП «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київагроліс» Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації Горбику В.М. До вказаного листа-повідомлення було надано копію позовної заяви на 23 аркушах.

З вказаною позовною заявою прокурор звернувся до суду лише 31.12.2020, що підтверджується відбитком штемпеля Укрпошта на конверті та описі вкладення до рекомендованого листа.

Тобто, у компетентних органів (позивачів) було майже три місяці щоб відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, для подання позову самостійно, або заперечення проти подання прокурором позову, або про відсутність такого порушення.

Доказів вказаного позивачами до суду не надано.

Таким чином, прокурор при зверненні з даним позовом до суду довів бездіяльність позивачів, оскільки в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» надав позивачам можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави.

Представники позивача 1 та позивача 2 в підготовче засідання 13.05.2021 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Представники відповідача 1 та відповідача 2 в підготовче засідання 13.05.2021 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, відзиви на позовну заяву до суду не надали.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Враховуючи наведене вище, керуючись ст. ст. 183, 197, 202, 234 ГПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача 2 № 02-31-1197 від 13.04.2021 (вх. № суду 9792/21) про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача 3 від 20.04.2021 (вх. № суду 9436/21) про залишення позовної заяви без розгляду.

3. Відкласти підготовче засідання на « 27» травня 2021 року об 11 год. 00 хв. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С. Петлюри 16/108).

4. Провести підготовче засідання призначене на 27.05.2021 р. об 11:00 в режимі відеоконференції за допомогою системи «EasyCon».

5. Попередити Громадську організацію «Садівниче товариство «Лісова мрія», представник якої адвокат Бейлик А.Б. братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, що, у відповідності до ч. 5 ст. 197 ГПК України, ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

6. Зобов`язати прокурора та позивачів у строк до 21.05.2021 надати до суду письмові пояснення щодо клопотання відповідача 3 про витребування оригіналів письмових доказів.

7. Повторно зобов`язати відповідача 1 та відповідача 2 в строк до 21.05.2021 року надати до суду відзиви.

8. Сторонам в строк до 24 травня 2021 року визначитися із доказами, які необхідні для розгляду даної справи відповідно до глави 5 Господарського процесуального кодексу України.

9. Сторонам подання доказів по справі здійснювати відповідно до ст. 80 Господарського процесуального кодексу України.

10. Нагадати, що сторони відповідно до ст. 192 Господарського процесуального кодексу України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії розгляду спору.

11. Учасникам процесу письмові докази, які подаються до господарського суду, оформити відповідно до вимог ст. 91 Господарського процесуального кодексу України, а заяви та клопотання в письмовій формі відповідно до ч. 2 ст. 169 та ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

12. Викликати в судове засідання повноважних представників сторін.

13. Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

14. Витребувані документи подати через канцелярію господарського суду Київської області в строк до 24 травня 2021 року.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 13.05.2021.

Суддя О.О. Христенко