ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХЕРCОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
тел./0552/26-47-84, 49-31-78, факс 49-31-78, веб сторінка: ks.arbitr.gov.ua/sud5024/
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 квітня 2021 року Справа № 923/860/19

Господарський суд Херсонської області у складі судді Нікітенка С.В., при секретарі судового засідання Фінаровій О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області інтересах держави в особі:

позивача-1: Херсонської обласної ради, м. Херсон, ,

позивача-2: Південного офісу Держаудит служби України, м. Одеса, ,

до відповідача-1: Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни, с. Янтарне, м. Херсон, код ІПН НОМЕР_1 ,,

до відповідача-2: Херсонського ліцею Херсонської обласної ради, м. Херсон, ,

про визнання недійсними угод та стягнення 64695,00 грн.

За участю представників сторін:

від прокуратури - прокурор відділу Рашевська О.Ю.;

від позивача-1 - не з`явився;

від позивача-2 - не з`явився;

від відповідача-1 - адвокат Гонтаренко А.К., ордер ХС № 198276;

від відповідача-2 - не з`явився.

У відповідності до ч.1 статті 222 Господарського процесуального кодексу України здійснюється повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Обставини справи.

08 жовтня 2019 року заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області звернувся до Господарського суду Херсонської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України з вимогами до Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни, в якій просить:

1) Визнати недійсними угоду № 1 від 12.03.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018, угоду № 2 від 02.04.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02. 2018, угоду № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018, укладені між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ФОП Аксайською Тетяною Анатоліївною;

2) Стягнути з ФОП Аксайської Тетяни Анатоліївни 64695,00 грн. безпідставно набутих коштів в результаті укладених додаткових угод № 1 від 12.03.2018, № 2 від 02.04.2018, № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради та ФОП Аксайською Тетяною Анатоліївною в дохід обласного бюджету.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує порушенням відповідачем-1 вимог ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні оспорюваних додаткових угод, що призвело до безпідставної зміни істотних умов договору № 28 від 12.02.2018 та зростання ціни за одиницю товару, покладення на бюджетну установу економічно невигідних зобов`язань щодо витрачання бюджетних коштів. Вказує, що суттєве коливання ціни на хліб пшеничний з борошна вищого ґатунку в спірний період не було доведено відповідачем належними доказами та не мало місця. Наслідком такого збільшення ціни стала необхідність укладення сторонами додаткових угод, які за твердженням прокурора мають ознаки фіктивності, що є підставою для визнання вказаних додаткових угод недійсним і повернення в бюджет надміру сплачених коштів.

Справа 923/860/19 перебувала у проваджені судді Литвинової В.В.

У зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Литвинової В.В. та необхідністю вирішення питання щодо подальшого руху позовної заяви, розпорядженням керівника апарату Господарського суду Херсонської області № 458 від 21 жовтня 2019 року у справі призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 923/860/19.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2019 визначено суддю по справі - Нікітенко С.В.

Ухвалою від 23 жовтня 2019 року суд залишив позовну заяву без руху та надав прокурору час для усунення недоліки позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 12.11.2019 позовну заяву заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Херсонської обласної ради та Південного офісу Держаудит служби України з позовними вимогами до Фізичної особи-підприємця Аксайської Тетяни Анатоліївни про визнання недійними угод та стягнення безпідставно набутих коштів (вх.№1736/19 від 08.10.2019) повернуто прокурору без розгляду

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09 листопада 2020 року ухвалу Господарського суду Херсонської області від 12 листопада 2019 у справі № 923/860/19 скасовано, справу № 923/860/19 направлено до Господарського суду Херсонської області для продовження розгляду.

Ухвалою від 25 листопада 2020 року суд залишив позовну заяву без руху та надав прокурору час для усунення недоліки позовної заяви.

Ухвалою від 08.12.2020 позовну заяву прокурора прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи № 923/860/19 визначено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Враховуючі, що прокурором заявлено позовну вимогу про визнання недійсними угод про доповнення договору № 28 від 12.02.2018, які укладені між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради і ФОП Аксайською Т.А., суд, залучив до участі у справі Херсонський ліцей Херсонської обласної ради в якості 3-ї особи без самостійних вимог на стороні позивачів.

04 січня 2021 року до суду від Херсонської місцевої прокуратури в порядку ст. 48 ГПК України надійшло клопотання про залучення ло участі у справі, як співвідповідача - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 05.01.2021 задоволено клопотання Херсонської місцевої прокуратури про залучення до участі у справі № 923/860/19 в якості співвідповідача - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради, суд залучив до участі у справі в якості співвідповідача - Херсонський ліцей Херсонської обласної ради.

04 лютого 2021 року до суду від представника відповідача-1 - адвоката Лебєдєвої Т.О. надійшла заява про закриття провадження у справі з посиланням на п.6. ч.1. ст. 231 ГПК України.

Ухвалою від 04.02.2021 суд відклав підготовче засідання у справі на 18.02.2021.

05 лютого 2021 року до суду від ФОП Аксайської Т.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 позовні вимоги не визнає, просить суд відмовити прокурору у задоволені позовних вимог, надано правове обґрунтування викладеної позиції. Відзив відповідача-1 прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

15 лютого 2021 року до суду від Херсонської обласної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача-1, в якій прокурором додатково обґрунтовано підстави звернення з позовною заявою та наведено спростування тверджень відповідача-1, викладених у відзиві на позовну заяву. Суд прийняв відповідь прокурора на відзив відповідача-1 до розгляду та залучив до матеріалів справи.

18 лютого 2021 року до суду від ФОП Аксайської Т.А. надійшли письмові пояснення, в яких відповідач-1 вказує, що єдиною особою уповноваженою на представництво інтересів ФОП Аксайської Т.А. у даній справі є адвокат Гонтаренко А.К. Зазначає, що адвокат Лебєдєва Т.О. є неналежним представником відпвідача-1 у даній справі та помилково вказаним адвокатом 04.02.2021 подано заяву про закриття провадження у справі № 923/860/19.

Ухвалою від 18 лютого 2021 року суд залишив без розгляду заяву адвоката Лебєдєвої Т.О. про закриття провадження у справі № 923/860/19.

Ухвалою від 18 лютого 2021 року суд закрив підготовче провадження у справі № 923/860/19, продовжив строк розгляду справи № 923/860/19 по суті на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, розгляд справи по суті вирішено здійснити у розумний строк, призначено справу № 923/860/19 до судового розгляду по суті на 23 березня 2021 року о 10:00 год.

Ухвалою від 23 березня 2021 року суд відклав розгляд справи по суті на 09 квітня 2021 року на 10-00 год.

У призначене судове засідання прибув прокурора та представник відповідача-1, інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Наслідки неявки у судове засідання учасника справи передбачені ст. 202 ГПК України.

Враховуючи, що явка представників сторін не була визнана судом обов`язковою, а завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат, з огляду на неподання відповідачем-2 відзиву на позовну заяву у встановлені строки, доказів в обґрунтування своєї позиції, жодних заяв про продовження/поновлення строків для їх подачі, відсутність заявлених учасником справи заяв чи клопотань, пов`язаних з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті спору та прийняття рішення у справі за наявними у справі матеріалами, відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України.

Прокурор у судовому засіданні 09.04.2021 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача-1 у судовому засіданні 09.04.2020 позовні вимоги не визнав та у задоволені позову просив, надавши алогічні пояснення тим, які викладені у відзиві на позовну заяву.

У судовому засіданні 09.04.2021 проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення і повідомлено присутніх учасників справи про орієнтований час складення повного рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача-1, суд -

в с т а н о в и в:

Матеріали справи свідчать, що Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради у 2018 році були проведені відкриті торги щодо закупівлі ковбаси вареної, ковбаси варено- копченої та консервів м`ясних тушкованих, код за ДК 021:2015:15130000-8, загальною вартістю 514113,00 грн.

Учасниками вказаних торгів були наступні суб`єкти господарювання: ФОП Аксайська Тетяна Анатоліївна з остаточною пропозицією - 433999,50 грн.; ФОП Коломійчук Галина Іванівна з остаточною пропозицією - 434000,00 грн.

За результатами проведених торгів, визначено переможцем процедури відкритих торгів - ФОП Аксайську Т.А., з ціновою пропозицією 433999,50 грн., у зв`язку з чим було прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем.

12 лютого 2018 року між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради (надалі - Змовник або Відповідач-2) і Фізичною особою-підприємцем Аксайською Тетяною Анатоліївною (надалі - Постачальник або Відповідач-1) був укладений договір № 28 про закупівлю товарів за державні кошти (надалі - Догові), відповідно до умов якого постачальник взяв на себе зобов`язання поставити у 2018 році Замовникові товари, зазначені в специфікації, а на Замовника покладено зобов`язання прийняти та оплатити такі товари.

Предметом Договору є поставка товару, а саме ковбаси вареної, ковбаси варено- копченої та консервів м`ясних тушкованих (15130000-8 м`ясопродукти) код за ДК 021:2015:15130000-8.

Сторони досягли згоди з істотних умов Договору.

Договір вступає в силу з 12.02.2018 та діє до 31 грудня 2018 року.

Закінчення строку дії Договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (п.11.1. Договору).

Додатком до Договору є специфікація, яка є невід`ємною частиною Договору (Додаток № 1 до Договору) .

Сторонами Договору погоджено, що найменування, номенклатура, асортимент, якість, кількість та ціни зазначено у Специфікації.

Відповідно до п.3.1. Договору визначено ціну договору - 433999,50 грн.

Умовами Договору встановлено, що ціна цього договору може бути зменшена за згодою сторін. Ціна за одиницю товару зазначена у специфікації.

Відповідно до Специфікації до Договору учасниками договору погоджено, що одиницею вимірювання кількості продукції є кілограми, ціна за одиницю - ковбаса варена - 93,50 грн., загальна кількість - 2200, ковбаса варено- копчена - ціна за одиницю 106,50 грн., загальна кількість - 1400, консерви м`ясні "Шинка елітна" - ціна за одиницю 158,399 грн., загальна кількість - 500, загальна сума товару становить - 433999,50 грн.

В подальшому, між сторонами Договору були укладені додаткові угоди про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018р., а саме:

- Угода № 1 від 12.03.2018р., якою внесено зміни до пункту 11.3 ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 102,85 грн. та змінено кількість товару до 1784,61, за одиницю товару 2 ціну у розмірі 117,15 грн. та змінено кількість товару до 1186,18, за одиницю товару 3 ціну у розмірі 174,23 грн. та змінено кількість товару до 454,49, інші умови Договору залишено без змін;

- Угода № 2 від 02.04.2018р., якою внесено зміни до пункту 11.3 ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 113,10 грн. та змінено кількість товару до 1477,97, за одиницю товару 2 ціну у розмірі 128,85 грн. та змінено кількість товару до 973,40, за одиницю товару 3 ціну у розмірі 191,65 грн. та змінено кількість товару до 413,13, інші умови Договору залишено без змін;

Угода № 3 від 17.10.2018р., якою внесено зміни до пункту 11.3. ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 124,40 грн. та змінено кількість товару до 688,89, за одиницю товару 2 ціну у розмірі 135,29 грн. та змінено кількість товару до 384,6, інші умови Договору залишено без змін.

Херсонською місцевою прокуратурою було проведено перевірку дотримання сторонами Договору вимог Закону України "Про публічні закупівлі" при укладанні договорів.

За наслідками перевірки, прокуратурою виявлено невідповідність вимогам чинного законодавства України укладених між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради і ФОП Аксайською Т.А. угоди № 1 від 12.03.2018, Угоди № 2 від 02.04.2018 та Угоди № 3 від 17.10.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018.

Зазначені обставини стали підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду.

Таким чином виник спір, якій підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства.

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному і об`єктивному дослідженні в судовому засіданні з урахуванням обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 185 Господарського кодексу України до укладення господарських договорів на біржах, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних бірж, ярмарків та публічних торгів.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулюються Законом України "Про публічні закупівлі". Відповідно до приписів зазначеного Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону).

Частиною 4 ст. 36 цього Закону передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону).

Згідно ч.3 ст. 6 Цивільного кодексу України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами та визначено, що Законом України "Про публічні закупівлі" встановлена імперативна норма, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 Закону. Зокрема, за п. 2 ч. 4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Як свідчать матеріали справи між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради і ФОП Аксайською Тетяною Анатоліївною був укладений договір про закупівлю № 28 від 12.02.2018.

Сторонами Договору було укладено додаткові угоди № 1 від 12.02.2018, № 2 від 02.04.2018 та № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018.

Так, матеріали справи свідчать, що додатковою угодою № 1 від 12.03.2018, внесено зміни до пункту 11.3. розділу ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 102,85 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 1784,61 кг.. За одиницю товару 2 ціну у розмірі 117,15 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 1186,18 кг.. За одиницю товару 3 ціну у розмірі 174,23 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 454,49 кг., інші умови Договору залишено без змін.

Додатковою угодою № 2 від 02.04.2018р., внесено зміни до пункту 11.3 розділу ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 113,10 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 1477,97 кг.. За одиницю товару 2 ціну у розмірі 128,85 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 973,40 кг.. За одиницю товару 3 ціну у розмірі 191,65 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 413,13 кг., інші умови Договору залишено без змін.

Додатковою угодою № 3 від 17.10.2018р., внесено зміни до пункту 11.3. розділу ХІ Договору - збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено за одиницю товару 1 ціну у розмірі 124,40 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 688,89 кг.. За одиницю товару 2 ціну у розмірі 135,29 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару до 384,6 кг., інші умови Договору залишено без змін.

Таким чином, сторони Договору, укладаючи оскаржувані додаткові угоди, кожного разу збільшували ціну товару на 10% та змінювали в сторону зменшення кількість поставленого товару.

Прокурором додано до матеріалів позовної заяви копії первинних документів (накладних та платіжних доручень) які підтверджують факт постави товару за договором та його оплати.

Згідно наданих прокурором розрахунків, відповідачем-1 було поставлено товар, а саме:

- У період з 12.02.2018 по 12.03.2018 ковбаси вареної поставлено 279 кг. на загальну суму 26086,50 грн., ковбаси варено- копченої поставлено 113,2 кг. на загальну суму 12055,80 грн., консерви м`ясні тушковані не поставлялись;

- У період з 12.03.2018 по 02.04.2018 ковбаси вареної поставлено 180 кг., на загальну суму 18538,72 грн., ковбаси варено- копченої поставлено 135,2 кг., на загальну суму 15838,68 грн., консерви м`ясні тушковані не поставлялись;

- У період з 02.04.2018 по 17.10.2018 ковбаси вареної поставлено 720,98 кг. на загальну суму 81542,83 грн., ковбаси варено- копченої поставлено 535,21 кг., на загальну суму 68961,80 грн., консерви м`ясні тушковані не поставлялись;

- У період з 17.10.2018 по 31.12.2018 ковбаси вареної поставлено 361,77 кг., на загальну суму 45004,36грн. ковбаси варено- копченої поставлено 366,61 кг., на загальну суму 49598,67 грн., консерви м`ясні тушковані в кількості 412,65 кг., на загальну суму 79084,37 грн.

Разом з тим, згідно умов Договору найменування, номенклатура, асортимент, якість, кількість та ціну товару визначено у Специфікації, яка є невід`ємною частиною Договору.

Так, у Специфікації визначено, що ФОП Аксайська Т.А мала б поставити ковбасу варену загальна кількість - 2200 кг., одиницею виміру визначено кілограми, ціну за одиницю товару встановлено 93,50 грн., ковбасу варено- копчену - загальна кількість 1400 кг., одиницею виміру визначено кілограми, ціну за одиницю товару встановлено 106, 50 грн., консерви м`ясні тушковані загальна кількість - 500 кг., одиницею виміру визначено кілограми, ціну за одиницю товару встановлено 158,399 грн., загальна сума товару становить - 433999,50 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умову договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі.

Тобто, законодавством та Договором передбачено зміну умов договору після його підписання, щодо збільшення ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Аналогічні підстави зазначені в п.11.3. розділу XI Договору.

Як слідує з укладених додаткових угод до Договору, сторони змінювали ціну на визначений умовами Договору товар неодноразово, уклавши угоду №1 від 12.03.2018 про доповнення Договору, угоду № 2 від 02.04.2018 про доповнення Договору, угоду №3 від 17.10.2018 про доповнення Договору. Тобто зміна ціни товару відбувалась 12.03.2018, 02.04.2018 та 17.10.2018.

Як на підставу для зміни ціни товару відповідач-1 посилався на коливання ціни на ринку.

На підтвердження зазначеного відповідачем-1 було надано: листи з пропозицією розглянути можливість підвищення цін на деякі товари, направлені на адресу Херсонського ліцею Херсонської обласної ради. У зв`язку з зростанням заробітної плати, підвищенням цін на енергоресурси та паливно-мастильні матеріали. На підтвердження зазначеного відповідачем-1 було надано Довідки головного управління статистики у Херсонській області.

Суд зазначає, що відповідно до роз`яснень Міністерства економічного розвитку і торгівлі України "Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю" від 07.04.2015 №3302-05/11398-07, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Враховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору, сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу.

Враховуючи приписи Закону України «Про публічні закупівлі» та роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 07.04.2015 №3302-05/11398-07, суд дійшов висновку, що існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведено належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Дослідивши докази щодо підстав зміни ціни товару у Договорі, суд встановив наступне:

- Угодою № 1 від 12.03.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018 внесено зміни до пункту 11.3 ХІ Договору, а саме збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено іншу ціну за одиницю товару, а саме за товар-1 - 102,85 грн. за 1 кг., за товар-2 - 117,15 грн. за 1кг., за товар-3 - 174,23 грн. за 1 кг. та змінено кількість товару по товару-1 до 1784,61 кг, по товару-2 до 1186,18 кг, по товару-3 до 454,48 кг. Інші умови Договору залишено без змін;

- Угодою № 2 від 02.04.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018 внесено зміни до пункту 11.3. розділу ХІ Договору, а саме збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено іншу ціну за одиницю товару, а саме за товар-1 - 113,10 грн. за 1 кг., за товар-2 - 128,85 грн. за 1 кг., за товар-3 - 191,65 грн. за 1кг. та змінено кількість товару по товару-1 до 1477,97 кг., по товару-2 до 973,40 кг., по товару-3 до 413,13 кг. Інші умови Договору залишено без змін;

- Угодою № 3 від 12.03.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018 внесено зміни до пункту 11.3 ХІ Договору, а саме збільшено ціну за одиницю товару на 10 % відсотків, встановлено іншу ціну за одиницю товару, а саме за товар-1 - 124,40 грн. за 1 кг., за товар-2 - 135,29 грн. за 1 кг., та змінено кількість товару по товару-1 до 688,89 кг., по товару-2 до 384,6 кг. Інші умови Договору залишено без змін.

Вказані зміни внесено на підставі доданих відповідачем-1 до заяви документів, а саме:

- довідок Головного управління статистики у Херсонській області № 04-27/1/99 від 12.03.2018, № 04-27/1/145 від 11.04.2018 та №04-27/1/380 від 10.10.2018.

Проаналізувавши вказані докази, суд вважає, що довідки Головного управління статистики у Херсонській області не містять відомостей з яких можливо було б встановити коливання ціни. Крім того, вказані довідки містить абсолютне значення середньої ринкової ціни за лютий 2018, березень 2018, вересень 2018, тобто зазначені довідки не містять інформації щодо коливання цін з моменту укладення Договору до моменту підписання додаткових угод.

Таким чином, зазначені довідки Головного управління статистики у Херсонській області не є належним підтвердженням коливання ціни вказаного товару.

З вказаних довідок неможливо встановити наявність факту коливання ціни на ковбаси вареної, ковбаси варено-копченої та простежити динаміку зміни ціни. Вони лише засвідчують середні ринкові ціни на деякі види продовольчих товарів.

Викладене свідчить, що ФОП Аскайською Т.А. не надану документального підтвердження коливання ціни на ковбаси варені, ковбаси варено - копчені, консерви м`ясні тушковані у період з моменту укладення Договору по момент укладення додаткових угод.

Таким чином, сторони безпідставно внесли зміни до Договору шляхом укладення додаткової угоди №1 від 12.03.2018.

Також у подальшому між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради і ФОП Аскайською Т.А. укладено додаткову угоду №2 від 02.04.2018, додаткову угоду №3 від 17.10.2018, якими відповідно до пункту 11.3. розділу XI Договору №28 від 12.02.2018 збільшено ціну за одиницю товару на 10%.

Отже, ФОП Аскайською Т.А. не надано документального підтвердження коливання ціни на ковбаси варені, ковбаси варено-копчені, консерви м`ясні у період укладення додаткової угоди № 1 від 12.03.2018, угоди № 2 від 02.04.2018 та угоди № 3 від 17.10.2018. Відповідачами не надано доказів коливання цін на ринку на товар, який є предметом договору, так і підстав для внесення змін до Договору № 28 від 12.02.2018 шляхом укладення додаткових угод № 1, № 2, № 3, у зв`язку з чим, під час внесення змін до Договору № 28 від 12.02.2018 були порушені вимоги ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Частиною 2 ст. 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відтак, вказані угоди укладено відповідачами за відсутності законодавчо визначених підстав для зміни ціни та суперечать приписам п.2 ч.4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі", що відповідно до ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання їх недійсними.

За приписами 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (ч. 5 ст. 203 ЦК України).

Відповідно до ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Правові наслідки недійсності правочину визначені ст. 216 ЦК України, відповідно до ч. 2 якої у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення відшкодувати вартість того, що одержано за цінами, які існують на момент відшкодування.

Враховуючи наведені обставини, у суду є достатні підстави вважати, що відповідач з метою одержати перемогу у відкритих торгах, міг навмисно занизити пропоновану ціну за визначений товар, а після укладення договору збільшити ціну шляхом укладення додаткових угод, що і було зроблено, враховуючи відсутність підвищення закупівельних цін на хліб пшеничний у вказаний період.

Відповідно до приписів частини першої статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 названого Кодексу встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим актам законодавства, а також моральним засадам суспільства; 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину, має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За таких обставин, враховуючи, що додаткові угоди №1 від 12.03.2018, угоди №2 від 02.04.2018 та угоди №3 від 17.10.2018. до Договору №28 від 12.02.2018, укладено в порушення приписів ч.6 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому вимога прокурора про визнання недійсними додаткових угод, підлягає задоволенню.

За приписами ч. 2 ст. 208 ГК України визначено, що у разі визнання недійсним зобов`язання з інших підстав кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні все одержане за зобов`язанням, а за неможливості повернути одержане в натурі - відшкодувати його вартість грошима, якщо інші наслідки недійсності зобов`язання не передбачені законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Суд звертає увагу, що додатковими угодами №1 від 12.03.2018, №2 від 02.04.2018 та №3 від 17.10.2018, які суд визнав недійсними, внесено зміни щодо підвищення ціни на одиницю товару, у зв`язку з чим ФОП Аксайська Т.А., як сторона Договору фактично поставила до Херсонського ліцею Херсонської обласної ради товару менше, ніж визначено Договором №28 від 12.02.2018, а саме ковбаси вареної на 288,72 кг., ковбаси варено-копченої на 225,17 кг., консервів м`ясних тушкованих на 86,62 кг., що підтверджується наданим прокурором розрахунком (т. 1, а.с. 241-245).

Таким чином, ФОП Аксайській Т.А у 2018 році з Херсонського обласного бюджету безпідставно було сплачено кошти за не поставлений товар у сумі 64695,00 грн., які відповідно до положень ст. 216 ЦК України ФОП Аксайська Т.А зобов`язана повернути.

Відповідно до роз`яснення Державного казначейства України від 09.03.2006 №3.4 - 22/498 та від 12.02.2008 № 7.1-10/744, якщо спочатку нового бюджетного періоду здійснюються повернення зайво виплачених в минулих бюджетних періодах коштів, то зазначені кошти не можуть бути відображені як відновлення касових видатків, а повинні бути перераховані до загального фонду бюджету.

Таким чином, з урахуванням вимог ст.ст. 3, 23 Бюджетного кодексу України, роз`яснень Державного казначейства України від 09.03.2006 № 3.4-22/498 та від 12.02.2008 № 7.1-10/744 отримані ФОП Аксайська Т.А кошти в результаті укладення додаткових угод, мають бути повернуті в дохід обласного бюджету.

За таких обставин, вимога прокурора про стягнення з відповідача-1 на користь Головного управління Казначейства в Херсонській області отриманих коштів в сумі 64695,00 грн. підлягає задоволенню.

Щодо доводів відповідача-1 про відсутність підстав представництва прокурором інтересів держави в особі позивачів у даній справі, то суд зазначає наступне.

У справі, що розглядається, керівник місцевої прокуратури обґрунтував наявність "інтересів держави" порушенням, на його думку, законності у сфері публічних закупівель. З посиланням на практику ЄСПЧ у справі "Трегубенко проти України" прокурор зазначив про те, що правильне застосування законодавства беззаперечно становить "суспільний інтерес".

Водночас п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.

Аналіз ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевіряє) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 с. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, дотриманням законодавства про державні закупівлі.

Відповідно до вказаного Положення Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У разі вирішення спору по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового акта у випадку, коли законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України.

Звертаючись до господарського суду з позовною заявою у даній справі, прокурор послався на ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 та вказав, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) додаткових угод до договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає. Виконання зобов`язань за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання державних коштів, що не відповідає меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі. Виплата коштів у зв`язку з укладенням додаткових угод зумовила витрату коштів, що негативно вплинуло на видаткову частину бюджету, а тому є порушенням економічних інтересів держави, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову.

Разом з цим, за твердженням прокурора, а ні Південним офісом Держаудитслужби, а ні Херсонською обласною радою протягом тривалого часу у судовому порядку не вжито заходів до оскарження додаткових угод до Договору та повернення безпідставно витрачених коштів до бюджету.

Частиною 1 статті 61 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України.

Відповідно до частин 4, 5 цієї ж статті самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону. Втручання державних органів у процес складання, затвердження і виконання місцевих бюджетів не допускається, за винятком випадків, передбачених цим та іншими законами.

За змістом статті 54 названого Закону сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад. Організаційні засади реалізації повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад щодо здійснення державної регуляторної політики визначаються Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" (ч.1).

Відповідно до Статуту Херсонського ліцею Херсонської обласної ради його засновником є Херсонська обласна рада, яка представляє спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області та здійснює фінансування, матеріально-технічне забезпечення, надає необхідні будівлі, інженерні комунікації, обладнання, тощо. Зокрема, як встановлено судом, спірні кошти на закупівлю газу були профінансовані з районного бюджету.

Проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.

Разом з цим, слід зазначити, що відповідно до абзаців 1-2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно абзаців 1-3 частини 4 цієї ж статті наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурором було з`ясовано щодо вжиття позивачами заходів по усуненню порушень законодавства при здійсненні спірних закупівель, що підтверджується листами позивачів листи №15-21-31-21-17/2764-2019 від 19.07.2019 та № 421/2212-01-01-23/58 від 18.07.2019. Також прокурором листами було повідомлено позивачів про пред`явлення прокурором цього позову .

Відповідно до статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч.3). Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (ч.4). У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (абзац 2 ч.5).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що прокурором доведено наявність підстав для представництва в суді інтересів держави в особі позивачів за поданим позовом.

Доводи відповідача-1, викладені ним у відзиві на позовну заяву в частині невизнання позовних вимог, підлягають відхиленню, як такі, що не відповідають чинному законодавству, не ґрунтуються на належних доказах і спростовуються фактично встановленими судом обставинами та матеріалами справи.

Відповідач-2, позовні вимоги належними та доступними засобами доказування не спростував, а наявні в матеріалах справи докази свідчать про обґрунтованість позовних вимог.

Згідно частини третьої статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. У відповідності до частини першої статті 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вимога пункту 1 статті 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені прокурором вимоги підлягають задоволенню повністю.

З матеріалів справи вбачається, що на час звернення прокурора з позовом до господарського суду відповідач-1 - Аксайська Т.А. мала статус суб`єкта підприємницької діяльності та втратила цей статус лише 31.12.2020, коли було внесено відповідний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 52 ЦК України фізична особа - підприємець відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення.

Таким чином, оскільки відповідач-1 - ФОП Аксайська Т.А. припинила підприємницьку діяльність 31.12.2020, у зв`язку з чим суд вважає за можливе стягнути грошові кошти з фізичної особи - Аксайської Тетяни Анатоліївни .

Судом також встановлено, що при зверненні з даним позовом до суду, прокурором недоплачений судовий збір за дві немайнові вимоги, загальний розмір якого становить 3842,00 грн. (по 1921,00 грн. за кожну немайнову вимогу).

Таким чином, оскільки прокурором не в повному обсязі сплачений судовий збір, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що з Херсонської обласної прокуратури в доход Державного бюджету України підлягає стягненню сума судового збору за подання позовної заяви у розмірі 3842,00 грн.

Згідно ст.ст. 123, 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються відповідачів.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними угоду № 1 від 12.03.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018, угоду № 2 від 02.04.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018, угоду № 3 від 17.10.2018 про доповнення Договору № 28 від 12.02.2018, які укладені між Херсонським ліцеєм Херсонської обласної ради (73003, м. Херсон, вул. Полтавська, 89, ) і фізичною особою-підприємцем Аксайською Тетяною Анатоліївною ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ).

3. Стягнути з Аксайської Тетяни Анатоліївни ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) 64695,00 грн. безпідставно набутих коштів в результаті укладених додаткових угод № 1 від 12.03.2018, № 2 від 02.04.2018, № 3 від 17.10.2018 про доповнення договору № 28 від 12.02.2018 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між Херсонським ліцеєм Херсонськоїобласної ради і фізичною особою-підприємцем Аксайською Тетяною Анатоліївною в дохід обласного бюджету за наступними реквізитами: одержувач: одержувач: Головне Управління Казначейства в Херсонській області/Херсонська область/24060300, ЄРДПОУ: 37959517, р/рахунок: 001, Банк: Казначейство України, МФО: 89998, призначення платежу: повернення до бюджету коштів минулих років.

4. Стягнути з Аксайської Тетяни Анатоліївни ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) на користь Херсонської обласної прокуратури (73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33, ) суму судових витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви у розмірі 4802,50 грн. та суму судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 960,50 грн.

5. Стягнути з Херсонського ліцею Херсонської обласної ради (73003, м. Херсон, вул. Полтавська, 89, ) на користь Херсонської обласної прокуратури (73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33, ) суму судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 2881,50 грн. та суму судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 960,50 грн.

6. Стягнути з Херсонської обласної прокуратури (73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33, ) в доход державного бюджету (отримувач коштів - ГУК у Херсон обл/Херсон р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) -37959517, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA3021451, Код класифікації доходів бюджету - 22030101) суму судового збору за подання позовної заяви у розмірі 3842,00 грн.

7. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 26.04.2021.

Суддя С.В. Нікітенко