УХВАЛА

м. Київ

27.04.2021Справа № 910/5378/21
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" про скасування судового наказу №910/5378/21 від 12.04.2021 виданого в порядку наказного провадження

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство колорит рембуд"до боржника - Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод"про видачу судового наказу за вимогою про заборгованості у розмірі 49 842, 79 грн

Представники: без виклику сторін

ВСТАНОВИВ:

02.04.2021 до Господарського суду міста Києва Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство колорит рембуд" із заявою видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за договором №040/12/9 від 23.09.2020 у розмірі 49 842 грн 79 коп. з Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод"

12.04.2021 за вказаною заявою Господарським судом міста Києва у складі судді Усатенко І.В. був виданий судовий наказ за вимогою про стягнення 49 842,79 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 227,00 грн.

26.04.2020 через відділ діловодства суду від боржника надійшла заява про скасування судового наказу Господарського суду міста Києва від 12.04.2021.

На підставі розпорядження №05-23/529/21 керівника апарату суду було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку із неможливістю передачі заяви про скасування наказу на розгляд судді Усатенко І.В. оскільки остання перебуває у відпустці та передано на розгляд судді Спичаку О.М.

В своїй заяві Приватне акціонерне товариство "Київський електровагоноремонтний завод" вказує, що вимоги стягувача є повністю необґрунтованими, у зв`язку із відсутністю заборгованості за договором № 040/12/9 від 23.09.2020, так як послуги по вказаному правочину заявником надані не були, а також відсутні будь-які оригінали первинної документації щодо виконання робіт за вищезазначеним договором. Крім того, божник стверджує, що ним було проведено перевірку відповідності фінансової та договірної документації, а також бухгалтерського обліку з метою виявлення наявності чи відсутності дебіторської заборгованості перед стягувачем. За результатами перевірки, боржником, було встановлено факт відсутності системі бухгалтерського обліку актів приймання виконаних будівельних робіт по договору та в ЄРПН не зареєстровано податкових накладних на суму договору.

Також боржник зсилається на те, що відповідно до пункту 12.7 договору усі майнові претензії сторони повинні вирішувати шляхом переговорів. Для розгляду протиріч, з приводу яких сторони не прийшли до взаємної згоди, вони можуть звернутися до Господарського суду. Проте,у своїй заяві боржник стверджує, що жодних претензій від стягувача стосовно наявності заборгованості на суму 49 842,79 грн. на його адресу не надходило.

Крім того боржник стверджує, що стягувачем фактично не виконувалось жодних робіт по поточному ремонту будівлі заводоуправління з їдальнею за адресою м. Київ, вул. Ползунова, 2, а тому за твердженнями боржника, у стягувана відсутні будь-які правові підстави для стягнення з заборгованості у розмірі 49 842.79 грн.

Частиною 1 статті 157 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 3 статті 158 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу.

При цьому положення Господарського процесуального кодексу України не ставлять в залежність скасування судового наказу за заявою боржника від обґрунтованості його доводів, викладених у такій заяві, а лише передбачають необхідність зазначення в ній про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача (п. 5 ч. 3 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України).

Зважаючи на те, що заява про скасування судового наказу відповідає вимогам до форми і змісту заяви про скасування судового наказу, встановленим ч.ч. 3, 4, 5 ст. 157 цього Кодексу, суд, керуючись ч. 3 ст. 158 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про скасування судового наказу Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 у справі №910/5378/21, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство колорит рембуд".

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 157, 158 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Скасувати судовий наказ Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 у справі №910/5378/21, виданий за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство колорит рембуд" до боржника - Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" про стягнення заборгованості за договором № 040/12/9 від 23.09.2020 у розмірі 49 842,79 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 227,00 грн.

2. Роз`яснити стягувачу, що останній не позбавлений права звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. При цьому, суд звертає увагу заявника, що у відповідності до приписів ч. 2 ст. 151 Господарського процесуального кодексу України у разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. Однак, у разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Спичак