ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

29.04.2021 м. ДніпроСправа № 904/1871/21

За позовом Приватного акціонерного товариства "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про зобов`язання виконати умови договору поставки

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: Новіков М.О., адвокат

Від відповідача: Шокол О.С., адвокат

С У Т Ь С П О Р У:

Приватне акціонерне товариство "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" виконати на користь Приватного акціонерного товариства "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" умови договору поставки від 28.08.2020 №4937-09, а саме:

- здійснити поставку руди залізної сирої виробництва Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" у загальній кількості 10 000,00 тон загальною вартістю 2 218 200,00 гривень (включно з ПДВ) на умовах договору поставки від 28.08.2020 №4937-09 та специфікації від 01.12.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору поставки №4937-09 від 28.08.2020 в частині повної та своєчасної оплати поставки товару.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.03.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 05.04.2021.

05 квітня 2021 року від відповідача до господарського суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.107- 112). Відповідач не визнає вимоги позивача та не погоджується з усіма його доводами, викладеними у позовній заяві, з огляду на таке.

Відповідач не заперечує факту укладення між ним та позивачем договору поставки від 28.08.2020 №4937-09. Однак, вважає, що тимчасове призупинення виконання зобов`язання є можливим та законним з огляду на зміст статті 205 ГКУ.

Так, 21.12.2019 Державною комісією України по запасах корисних копалин (ДКЗ) відповідачу видано протокол №5001, яким затверджено запаси залізних руд Первомайського родовища та родовища поля шахти Першотравнева (Протокол ДКЗ). На підставі вказаного протоколу ДКЗ, відповідачем (на виконання вимог пп. 3 п.17 ПКМУ від 30.05.2011 №615) подано до Державної служби геології та надр України заяву про внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами від 21.10.1997 №1118 (Спецдозвіл).

Наказом Державної служби геології та надр України від 24.06.2020 № 2481 внесено зміни до Спецдозволу (надрокористувачу видано Спецдозвіл на новому бланку). У Спецдозволі було зазначено мету користування надрами "видобування залізних руд для забезпечення сировиною Північного гірничо-збагачувального комбінату".

Після укладення договору поставки між позивачем та відповідачем, юридичною службою відповідача із залученням профільних фахівців було проаналізовано законність реалізації сирої (незбагаченої) руди стороннім підприємствам, і прийнято рішення призупинити виконання умов договору поставки до приведення робочих та дозвільних документів відповідача у відповідність із бажаними напрямками використання надр.

Виконання вимог договору поставки від 28.08.2020 №4937-09 шляхом реалізації сирої (незбагаченої) руди позивачу буде становити порушення вимог п.1 ч.2 ст.24 Кодексу України про надра і є підставою для припинення права користування надрами відповідно до п.5 ч.1 ст.26 Кодексу України про надра.

При видачі Державною службою геології та надр України Спецдозволу (зі змінами), відповідачу встановлена мета користування надрами: "видобування залізних руд для забезпечення сировиною Північного гірничо-збагачувального комбінату".

Отже, відповідач не може забезпечувати сировиною жодні інші комбінати, аніж свій власний, адже ні Спецдозвіл, ні Протокол ДКЗ йому такої можливості не надають. Порушення цього обмеження може бути кваліфіковане як нецільове використання надр згідно з п.1 ч.2 ст.24 Кодексу України про надра та є підставою для припинення права користування надрами згідно з п.5 ч.1 ст.26 Кодексу України про надра.

Щодо висновку Інституту держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29.01.2021 №126/12-е про відсутність обмежень у користуванні надрами відповідача. Відповідач вважає, що він є лише викладеною письмово думкою фахівця і належним чином не враховує зміст ст.ст.24, 26 Кодексу України про надра.

Здійснення поставок за договором поставки може бути здійснено виключно у випадку проведення додаткової геолого-економічної оцінки Первомайського родовища залізних руд та розширення напрямків використання сирої руди протоколом Державної комісії України по запасах корисних копалин, а також після внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами у встановленому порядку.

Відповідач матиме змогу виконати умови договору поставки без порушення вимог дозвільних документів виключно після: проведення додаткової державної експертизи запасів корисних копалин; внесення змін до спеціального дозволу на підставі пп. 1, 3 п.17 Порядку №615.

Враховуючи викладене, не було порушено вимог чинного законодавства, відповідач не відмовляється від виконання зобов`язань щодо поставки за договором, після усунення підстав, що стали причиною для тимчасового зупинення виконання зобов`язань.

05 квітня 2021 року від відповідача до господарського суду надійшло клопотання (а.с. 154-157), яким просить залучити у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державну службу геології та надр України, Державну службу України з питань праці та Державну комісію України по запасах корисних копалин.

Клопотання мотивоване тим, що:

- Державна служба геології та надр України наділена повноваженнями щодо звернення до суду з вимогами про анулювання спеціального дозволу у разі порушення його умов. Так до предмету доказування у даній справі входить питання щодо того, чи становитиме виконання цього договору порушення умов виданого відповідачу спецдозволу від 21.10.1997 № 1118. Відтак, рішення суду у справі може призвести до виникнення у Державної служби геології та надр України права на перевірку ПрАТ "ПІВНГЗК" щодо дотримання останнім умов виданого йому спецдозволу;

- контроль за додержанням вимог чинного законодавства щодо використання мінеральної сировини у відповідності до умов спеціального дозволу покладається на Державну службу України з питань праці. В свою чергу, вирішення питання щодо того, чи здійснюється відповідачем видобування залізної руди у відповідності до умов спеціального дозволу від 21.10.1997 № 1118, безпосередньо пов`язане з законними інтересами Державної служби України з питань праці як контролюючого органу у відповідній сфері. В той же час, саме означене питання знаходитиметься в центрі судового розгляду у даній справі;

- в основі доводів відповідача міститься протокол №5001 від 21.12.2019 Державної комісії України, оскільки в ньому визначено перелік кінцевої продукції відповідача, який не охоплює сировину, що є предметом договору з позивачем. Результати розгляду цієї справи безпосередньо стосуються ДКЗ, як установи, що здійснює діяльність, спрямовану на забезпечення формування єдиного та раціонального підходу до використання надр. У межах даної справи можуть бути встановлені факти, які ДКЗ, діючи добросовісно та у відповідності до чинного законодавства, повинна буде враховувати у разі проведення повторної та додаткової експертиз, при оформленні їх результатів.

Судове засідання, призначене на 05.04.2021, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Євстигнеєвої Н.М. у відпустці.

Листом Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2021 повідомлено учасників справи про призначення наступного судового засідання на іншу дату після повернення судді з відпустки.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.04.2021 призначено підготовче засідання на29.04.2021.

20 квітня 2021 року від позивача до господарського суду надійшла відповідь на відзив, зазначено що:

- з моменту відділення корисної копалини від материнської породи вона перестає бути "надрами", а тому реалізація сирої руди не може становити порушення вимог щодо "використання надр для тієї мети, для якої їх було надано". Поставка непереробленої сирої руди не становить порушення умов надрокористування та не кваліфікується як нецільове використання надр. Крім того, жодним нормативно-правовим актом не передбачено повноважень Держгеонадр України чи ДКЗ України встановлювати обмеження чи заборони щодо напрямків реалізації корисної копалини, а тому зазначення у спеціальному дозволі від 21.10.1997 №1118 мети користування надрами як "видобування залізних руд для забезпечення сировиною Північного гірничо-збагачувального комбінату" не означає неможливість продажу сирої руди іншим підприємствам як товарної продукції.

- проведення геолого-економічної оцінки та експертизи запасів для відповідача не є обов`язковим, тому внесення змін до спецдозволу не вимагається з огляду на п.17 ПКМУ від 30.05.2011 №615. Відповідач вибірково тлумачить зміст пункту 19 ПКМУ від 22.12.1994 №865, без урахування логічного взаємозв`язку між усіма його частинами, та приходить до хибних висновків щодо власного імперативного обов`язку проводити геолого-економічну оцінку та експертизу запасів у випадку встановлення додаткових напрямів використання раніше затверджених ДКЗ запасів.

- відповідач, як на підставу для звільнення від обов`язку виконання зобов`язань за договором, посилається на статті 15, 19, 20 Цивільного кодексу України, зазначає на небажання порушувати законодавство про надра. У той же час, жодний з приведених ним аргументів не вказує на порушення законодавства про надра чи умов спецдозволу.

Також, 20 квітня 2021 року від позивача до господарського суду надійшло клопотання, яким просить залучити у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державну службу геології та надр України, Державну службу України з питань праці та Державну комісію України по запасах корисних копалин.

Клопотання мотивоване тим, що за результатами розгляду цього спору:

- у Державної комісії України по запасах корисних копалин може виникнути обов`язок провести додаткову експертизу запасів корисних копалин на підставі пункту 19 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою КМУ від 22.12.1994 №865, п.4 Положення про Державну комісію України по запасах корисних копалин, затвердженого постановою КМУ від 10.11.2000 №1689;

- у Державної служби геології та надр України може виникнути право на проведення заходів державного геологічного контролю з метою перевірки вказаних у справі обставин на предмет дотримання законодавства про надра (ст.61 Кодексу України про надра, пп. 12 п.4 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2015 №1174;

- у Державної служби України з питань праці може виникнути право на проведення заходів державного нагляду (контролю) з метою перевірки вказаних у справі обставин на предмет дотримання гірничого законодавства (ст.61 Кодексу України про надра, пп.17 п. 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11.02.2015 №96.

29 квітня 2021 року від відповідача до господарського суду надійшли заперечення, зазначено, що при видачі Державною службою геології та надр України Спецдозволу (зі змінами), відповідачу встановлена така мета користування надрами: "видобування залізних руд для забезпечення сировиною Північного гірничо-збагачувального комбінату". Отже, відповідач не може забезпечувати сировиною жодні інші комбінати, аніж свій власний. Порушення цього обмеження може бути кваліфіковане, як нецільове використання надр згідно з п.1 ч.2 ст.24 Кодексу України про надра та є підставою для припинення права користування надрами згідно з п.5 ч.1 ст.26 Кодексу України про надра.

Відповідач не заперечує факту укладення договору поставки і необхідності виконання його умов після внесення відповідних змін до Спецдозволу за результатами геолого-економічної оцінки та державної експертизи запасів корисних копалин.

У підготовчому засіданні 29 квітня 2021 року представниками позивача та відповідача підтримано подані до суду клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до ч.1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до частини 2 статті 50 Господарського процесуального кодексу України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (п. 4 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України).

Розглянувши клопотання Приватного акціонерного товариства "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" та Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат", з огляду на обставини зазначені в клопотаннях, суд доходить до висновку про їх обґрунтованість та вбачає підстави для залучення у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державної служби геології та надр України, Державної служби України з питань праці та Державної комісії України по запасах корисних копалин.

Згідно частини 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва (ч. 7 ст. 183 ГПК України).

З огляду на необхідність надання учасникам справи можливості належним чином реалізувати свої процесуальні права для забезпечення повного, всебічного та об`єктивного дослідження фактичних обставин справи, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду справи № 904/1781/21 на стадії підготовчого провадження на тридцять днів та відкласти підготовче засідання на 24.05.2021.

Керуючись статями 50, 119, 177-185, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання Приватного акціонерного товариства "Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат" та Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" про залучення у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Державної служби геології та надр України, Державної служби України з питань праці та Державної комісії України по запасах корисних копалин - задовольнити.

2. Залучити до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державну службу геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Цедіка Антона, буд. 16; ідентифікаційний код 37536031).

3. Залучити до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державну службу України з питань праці (01601, м. Київ, вул. Десятинна, буд. 14; ідентифікаційний код 39472148).

4. Залучити до участі у справі в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державну комісію України по запасах корисних копалин ( 01133, м. Київ, вул. Кутузова, буд. 18/7; ідентифікаційний код 01432865).

5. Продовжити строк підготовчого провадження по справі № 904/1781/21 на тридцять днів до 07 червня 2021 року включно.

6. Відкласти підготовче засідання у справі на 24 травня 2021 року о 11:00 год., яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-208 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

Позивачу:

- направити на адресу третіх осіб копію позовної заяви з додатками, надати до суду документи, що підтверджують надіслання.

Третій особі-1:

- надати до суду письмові пояснення на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду);

- надіслати позивачу копію пояснень та доданих до них документів, надати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання).

Третій особі-2:

- надати до суду письмові пояснення на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду);

- надіслати позивачу копію пояснень та доданих до них документів, надати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання).

Третій особі-3:

- надати до суду письмові пояснення на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду);

- надіслати позивачу копію пояснень та доданих до них документів, надати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання).

7. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду (), через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

5. Учасники справи мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщену на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua;

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в заявці.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

У випадку безпосередньої участі учасників справи в судовому засіданні, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, суд наголошує на необхідності дотримання заходів карантинного режиму (у разі продовження його дії на період розгляду справи), у тому числі й щодо використання засобів індивідуального захисту (масок, рукавичок, тощо).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення 29.04.2021 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.М. Євстигнеєва