РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.03.2021Справа № 910/11132/20

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н. І., при секретарі судового засідання Гарашко Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Київської міської ради (вул. Хрещатик, буд. 36, м. Київ, 01044, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бора" (вул. Богдана Хмельницького, буд. 9 Б, офіс 23, м. Київ, 01030, )

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" (49027, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, буд. 22, кім. 705, )

про розірвання договору оренди земельної ділянки

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київська міська рада (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бора" (далі - відповідач) про розірвання договору оренди земельної ділянки.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов укладеного між сторонами договору № 24 від 17.01.2012 оренди земельної ділянки за кадастровим номером :72:213:038, площею 3,23 га на 5 років, зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради щодо несвоєчасного здійснення орендної плати, незабудови земельної ділянки та використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 09.09.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 підготовче засідання відкладено на 30.09.2020.

У підготовчому засіданні 30.09.2020 судом оголошено перерву до 21.10.2020.

19.10.2020 до відділу діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Бора" надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив з тих підстав, що договір може бути розірвано на вимогу однієї сторони за рішенням суду лише у разі істотного порушення договору другою стороною, при чому позивач не вказує у позові, що завдана шкода позбавила позивача того, на що останній розраховував, несвоєчасна плата не є підставою дострокового розірвання договору, незабудова земельної ділянки відбувалася у зв`язку з відмовою органу архітектури у видачі відповідних даних на забудову, також земельна ділянка, що є предметом договору оренди використовується виключно згідно її цільового призначення.

21.10.2020 до відділу діловодства суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" подано заяву про вступ у справу у якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача.

Підготовче засідання, призначене на 21.10.2020 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Ягічевої Н.І. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.10.2020 підготовче засідання призначено на 18.11.2020.

16.11.2020 до відділу діловодства суду представником відповідача подано пояснення, у яких зазначено, що несвоєчасна сплата відповідачем орендної плати не може бути підставою для розірвання договору, позаяк станом на момент звернення до суду з даним позовом вказана обставини, на які посилається позивач відсутні, незабудова земельної ділянки сталася не з вини відповідача, земельна ділянка, що є предметом договору оренди, використовується виключно згідно її цільового призначення та у відповідності до умов договору оренди, позивачем не підтверджено використання земельної ділянки не в межах її цільового призначення.

Підготовче засідання, призначене на 18.10.2020 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Ягічевої Н.І. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2020 підготовче засідання призначено на 23.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2020 підготовче засідання відкладено на 13.01.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2021 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, підготовче засідання відкладено 03.02.2021.

29.01.2021 до відділу діловодства суду представником третьої особи подано пояснення, у яких зазначено, що позовні вимоги Київської міської ради задоволенню не підлягають, враховуючи, що позивач передав земельну ділянку відповідачу строком н 10 років за цільовим призначенням - для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом, відповідач передав земельну ділянку в суборенду третій особі, та Товариство з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп", відповідно до цільового призначення, повністю підготувало земельну ділянку до будівництва житлово-офісно-торговельного комплексу, отримавши усі необхідні дозволи, провівши усі необхідні дослідження та експертизи - витративши на підготовку будівництва щонайменше 30, 5 млн. грн та залучено 65 млн. грн від фізичних осіб інвесторів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.02.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/11132/20 до розгляду по суті на 18.02.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2021 розгляд справи по суті відкладено на 18.03.2021.

У судовому засіданні 18.03.2021 представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, в свою чергу представники відповідача та третьої особи проти задоволення позову заперечили просили відмовити.

У судовому засіданні 18.03.2021. року оголошено вступну та резолютивну частину рішення відповідно до ст. 240 Господарського процесуального Кодексу України.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київської міської ради від 26.04.2007 №503/1164 (з урахуванням внесених змін рішеннями 27.11.2008 №694/694, та від 08.07.2010 №1166/4604) передано Товариству з обмеженою відповідальністю "Бора" за умови виконання пункту 7 цього рішення, у короткострокову оренду на 10 років в частині оренди земельної ділянки площею 27873 (двадцять сім тисяч вісімсот сімдесят три) кв. м., а в частині оренди земельної ділянки в межах червоних ліній площею 4428 кв. м. на 5 років земельну ділянку площею 3,23 га (у тому числі 0,45 га в межах червоних ліній) для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом на вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва за рахунок земель запасу житлової та громадської забудови; - площею 0,40 га - за рахунок міських земель, не наданих у власність чи користування.

17.01.2020 між Київською міською радою (далі - орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бора" (далі - орендар) укладено договір оренди земельної ділянки №24 (далі - договір), відповідно до умов пункту 1.1. якого орендодавець, на підставі рішень Київської міської ради від 26.04.2007 року за № 503/1164, від 27.11.2008 року за № 694/694, від 08.07.2010 року за № 1166/4604 та від 23.06.2011 року за № 302/5б89 (п. 5), за актом приймання-передачі передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку (далі - об`єкт оренди або земельна ділянка), визначену цим договором.

Об`єктом оренди відповідно до цього договору є земельна ділянка з наступними характеристиками: - місце розташування - вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва; - розмір - 27873 (двадцять сім тисяч вісімсот сімдесят три) кв.м; - цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом: - кадастровий номер - :72:213:0038 (пункт 2.2. договору).

Пунктом 3.1. договору погоджено, що договір укладено на 10 (десять) років.

Визначена цим договором орендна плата за земельну ділянку становить платіж, який орендар самостійно розраховує та вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою у грошовій формі (пункт 4.1. договору).

Згідно з п. 5.1. договору на земельній ділянці не дозволяється діяльність, не пов`язана з цільовим призначенням земельної ділянки. Зміна цільового призначення Земельної ділянки можлива лише в разі прийняття Київською міською радою рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення Земельної ділянки у зв`язку зі зміною цільового призначення Земельної ділянки та внесення відповідних змін до договору. Роботи по розробці проекту землеустрою щодо відведення сплачує орендар.

Відповідно до п. 8.4. договору орендар зобов`язаний: - приступали до використання земельної ділянки в строк, встановлений цим договором, та після підписання цього договору і акта приймання-передачі земельно ділянки та державної реєстрації договору; - завершити забудову земельної ділянки в строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку; - використовувати земельну ділянку відповідно до її цільового призначення; своєчасно вносити орендну плату; при зміні функціонального використання об`єкта нерухомості, що розташований на земельній ділянці, у десятиденний термін в письмовій формі замовити у Головному управлінні земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської держаної адміністрації) витяг з технічної документації про нову нормативну грошову оцінку Земельної ділянки або її частини з урахуванням зазначених змін та після одержання цього витягу передати його податкового номеру органу за місцем розташування земельної ділянки; - письмово повідомити орендаря про відчуження об`єктів (їх частин), що розташовані на земельній ділянці і належить орендарю, протягом десяти днів з моменту вчинення відповідного правочину, а також повідомити про наміри подальшого використання земельної ділянки. У випадку, якщо орендар має намір припинити право користування земельною ділянкою (її частиною), цей договір розривається за згодою сторін, або до цього договору вносяться відповідні зміни, з моменту укладення договору оренди земельної ділянки з новим власником об`єктів, які були відчужені; - забезпечити вільний доступ до земельної ділянки представнику контролюючих органів; - повернути земельну ділянку орендодавцю у стані, придатному для її подальшого використання після припинення дії цього договору; у строки, встановлені законодавством, звітувати перед податковими органами району за місцем розташування земельної ділянки про сплату орендної плати; - питання відшкодування відновлюючої вартості зелених насаджень (акт обстеження зелених насаджень від 15.01.2007 року за №3) та інші питання майнових відносин вирішувати у встановленому порядку; - виконати вимоги, викладені в листах Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища від 22.03.2007 року за №19-2609, від 13.04.2007 за № 09-3494, Київської міської санепідемстанції від 13.04.2007 року за №2488, Державного управління охорони навколишнього природного середовища в м. Києві від 20.03.2007 року за № 06-6-25/1593, від 20.02.2007 року за № 368, дочірнього підприємства «Інститут генерального плану міста Києва» ВАТ «Київпроект» від 12.04.2007 року за №1130 та Київського комунального об`єднання зеленого будівництво та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 13.04.2007 року за № 148-761; - питання пайової участі вирішити до початку будівництва відповідно до рішення Київради від 27.02.2003 року за № 271/431 «Про пайову участь (внески) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва»; - забезпечити вільний доступ для прокладання нових, ремонту та експлуатації існуючих інженерних мереж і споруд, що знаходяться в межах земельної ділянки; - передбачати проектом будівництва місця постійного зберігання автотранспорту (крім відкритих автостоянок) із кількістю машиномісць відповідно до державних будівельних норм; - передати Головному управлінню житлового забезпечення виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) 7% житлової площі житлово-торговельного комплексу (крім службової) на підставі рішення Київської міської ради від 28.12.2006 року за № 531/588 «Про бюджет міста Києва»; - сплатити до цільового фонду спеціального фонду бюджету міста Києва на розвиток житлового будівництва до моменту здачі в експлуатацію збудованої житлової площі кошти в розмірі 5% витрат з вартості спорудження житла, установленої Державним комітетом України з будівництва та архітектури для міста Києва станом на 1 січня року, в якому проводиться оплата, на підставі на підставі пункту 84 рішення Київської міської ради від 28.12.2006 року за №531/588 «про бюджет міста Києва на 2007 рік»; - у п`ятиденний строк після держаної реєстрації договору оренди земельної ділянки надати копію цього договору до районного податкового органу за місцем розташування земельної ділянки.

Згідно з п. 11.4. договору договір може бути розірваний зокрема за рішенням суду, в порядку, встановленому законом.

Договір може бути достроково розірваний у разі невиконання або неналежного виконання орендарем обов`язків, визначених у п. п. 5.1. та 8.4. цього договору (пункт 11.5. договору).

У разі невиконання орендарем умов цього договору та обов`язків, передбачених законодавством України, договір може бути достроково розірваний (пункт 12.2. договору).

Орендар має право передати земельну ділянку або її частину у суборенду в порядку, встановленому чинним законодавством України (пункт 13.1. договору).

Позивач зазначає, що відповідачем не виконуються умови укладеного між сторонами договору №24 від 17.01.2020, зокрема несвоєчасно здійснювалася сплата орендних платежів в період вересень-грудень 2016 та січень-вересень 2017, що підтверджується рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.01.2019 №826/14190/17, яке набрало законної сили, орендарем не здійснюється забудова земельної ділянки, натомість на ній розміщено зелені насадження, про що складено акт обстеження від 23.06.2020 №20-0384-09, а тому, враховуючи положення пунктів 11.4, 11.5 договору, вказаний договір має бути розірваний у судовому порядку.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно із статтею 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Відповідно до статті 13 вказаного Закону договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Частиною 1 статті 93 Земельного кодексу України встановлено, що оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Загальний порядок укладення, зміни і розірвання цивільно-правових договорів врегульовано Главою 53 Цивільного кодексу України, а порядок укладення, зміни і розірвання господарських договорів встановлено Главою 20 Господарського кодексу України.

Так, в силу приписів ч. 1 ст. 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це іншій стороні за договором.

За загальним правилом, закріпленим у ст. 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - "значної міри" позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору.

Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного суду від 13.02.2018 у справі №925/1074/17.

При цьому, частиною 1 статтею 32 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 (права та обов`язки орендодавця) і 25 (права та обов`язки орендаря) цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Отже, нормами законодавства чітко регламентовано підстави припинення договору оренди шляхом його розірвання.

Позивач зазначає, що відповідачем порушено умови договору в частині здійснення своєчасної орендної плати, що підтверджується рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.01.2019 №826/14190/17, залишеного без змін постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.04.2019 №826/14190/17.

В той же час, із зазначеної постанови вбачається, що вказана заборгованість була погашена у повному обсязі 01.09.2017.

Заборгованість з орендної плати, що погашена, не може бути підставою підстави розірвання договору оренди земельної ділянки, оскільки відсутні обставини, які б свідчили про неможливість досягнення позивачем як стороною договору оренди мети договору (отримання плати за оренду земельної ділянки) та неотримання того, на що розраховував орендодавець, укладаючи спірний договір, тобто не вбачається істотного порушення умов договору оренди.

Аналогічна за змістом правова позиція наведена у постанові Верховного суду від 27.11.2018 у справі №912/1385/17.

Відтак твердження позивача про істотне порушення умов договору оренди щодо несвоєчасного здійснення орендної плати є безпідставними.

Крім того, позивачем вказано на порушення відповідачем умов договору щодо незабудови земельної ділянки, а також використання її не за цільовим призначенням, осколки земля вільна від забудови, та на ній розміщено зелені насадження.

З матеріалів справи вбачається, 06.06.2018 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Бора" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" укладено договір суборенди земельної ділянки №1290, за умовами п. 1 якого орендар за актом приймання-передачі передає, а суборендар приймає в суборенду (строкове платне користування) земельну ділянку, визначену за цим договором. Земельна ділянка, що передається в суборенду за цим договором, перебуває у строковому платному користуванні орендаря на підставі рішень Київської міської ради від 26.04.2007 року за №503/1164; від 27.11.2008 року за №694/694; від 08.07.2010 року за №166/4604 та від 23.06.2011 року за №302/5689 (п. 5), та на підставі укладеного договору оренди земельної ділянки.

Об`єктом суборенди відповідно до цього договору є земельна ділянка з наступними характеристиками: - місце розташування - вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва; - розмір 27873 кв. м; цільове призначення - для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови; - вид використання земельної ділянки - для будівництва, експлуатації, обслуговування житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом; кадастровий номер - :72:213:0038 (пункт 2.1. договору).

Для підготовки будівництва та отримання всієї необхідної документації щодо забудови земельної ділянки Товариством з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" укладено низку інвестиційних договорів на загальну суму 27 606 534, 00 грн.

Згідно з додатком до експертного висновку №01-002-19/П щодо розгляду проектної документації за проектом «Будівництво житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом по вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва загальна тривалість будівництва першої черги складає 39, 0 місяців, у тому числі: 1 п. к. - 16, 0 місяців; 2 п. к. - 23, 0 місяці.

19.03.2019 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України надано Дозвіл Товариству з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп" №ІУ 18 на будівництво житлово-офісно-торговельного комплексу з готелем та паркінгом по вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва.

Однак, за результатами позапланової перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та зупинено підготовчі та будівельні роботи Товариства з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп", що стало предметом розгляду справи №640/9076/19.

При чому, умовами договору оренди земельної ділянки від 17.01.2020 №24 не погоджено строки для проведення будівельних робіт на орендованій земельній ділянці..

Таким чином, відсутня вина відповідача у незавершенні забудови земельної ділянки та, як наслідок, відсутності підстави для застосування цивільно-правової відповідальності у вигляді розірвання договору, оскільки відповідачем вчинялись необхідні та передбачені законодавством і договором дії, спрямовані на забудову орендованої земельної ділянки, а затримки щодо завершення будівництва стались через тривалість надання уповноваженими органами технічних умов, розроблення проектно-будівельної документації, її погодження і затвердження вказаними органами, надання суборендарю необхідних дозволів, тобто не з вини відповідача.

Аналогічна за змістом правова позиція наведена у постанові Верховного суду від 27.06.2018 у справі № 910/4198/16.

Пунктом ґ) ст. 141 Земельного кодексу України визначено, що підставою для припинення права користування земельною ділянкою є використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про землеустрій» цільове призначення земельної ділянки - використання земельної ділянки за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку.

Згідно з положеннями ст. 19 Земельного кодексу України Категорії земель землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Поняття "використання земельної ділянки не за цільовим призначенням" стосується тих випадків, коли на земельній ділянці з певним цільовим призначенням проводиться діяльність, яка виходить за межі цільового призначення та передбачає фактичне використання такої ділянки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 14.07.2020 у справі №916/1998/19.

Таким чином, враховуючи викладене, а також дії відповідача, спрямовані на здійснення забудови земельної ділянки, сама лише наявність зелених насаджень на земельній ділянці, призначеній для будівництва експлуатації та обслуговування житлово-торговельного комплексу з паркінгом, не свідчить про її використання відповідачем не за цільовим призначенням.

Позивачем не наведено, а судом не встановлено будь-яких інших обставин, які б свідчили про використання відповідачем не за цільовим призначенням земельної ділянки, наданої йому в оренду.

Таким чином, враховуючи викладене, підстави для розірвання договору оренди земельної ділянки з причин несвоєчасного здійснення відповідачем орендної плати, незабудови земельної ділянки та внаслідок її використання не за цільовим призначенням відсутні.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76-78 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Втім позивачем під час розгляду справи не надано належних та допустимих доказів у підтвердження своїх позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи висновки суду про відмову в задоволенні позовних вимог витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 86, 231, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

У зв`язку з перебуванням судді Ягічевої Н.І. у відпустці підписання повного тексту рішення здійснюється після виходу судді з відпустки.

Повний текст рішення складено та підписано 19.04.2021

Суддя Н.І. Ягічева