ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
30.04.2021 Справа № 905/773/21
Суддя господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши матеріали справи
за позовом Приватного підприємства «Аманда», м.Краматорськ Донецької області,
до фізичної особи-підприємця Мілієвської Неллі Вікторівни, м.Краматорськ Донецької області,
про зобов`язання виділити в натурі в самостійний цілий об`єкт нерухомого майна та визнання права власності на об`єкт нежитлової нерухомості,
Приватне підприємство «Аманда», м.Краматорськ Донецької області, звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до фізичної особи-підприємця Мілієвської Неллі Вікторівни, м.Краматорськ Донецької області, про зобов`язання виділити в натурі в самостійний цілий об`єкт нерухомого майна та визнання права власності на об`єкт нежитлової нерухомості.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неможливість укладення зі співвласником спірного нерухомого майна договір про виділ в натурі частки з об`єкта нерухомого майна та положення ст.ст.319, 355, 356, 364 Цивільного кодексу України,
Вирішуючи питання про прийняття даної позовної заяви до розгляду, суд виходить з наступного.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
1. Відповідно до пункту 2 частини 1статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
За приписами ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру встановлюються в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Дослідивши матеріали позовної заяви, судом встановлено, що позивачем заявлено вимоги про зобов`язання вчинити певні дії виділити в натурі в самостійний цілий об`єкт нерухомого майна; та визнання права власності на об`єкт нерухомості.
Тобто позовна заява має одночасно майновий і немайновий характер, тому судовий збір підлягає сплаті у розмірі 2270,00грн - за вимогу немайнового характеру та 1,5 відсотка ціни позову - за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру, враховуючи приписи ст.4 ЗУ «Про судовий збір» та вартість нерухомого майна, про визнання права власності на яке заявлено позивачем.
Отже, позивачем сплачено судовий збір в меншому розмірі ніж встановлено законом.
2. За змістом п.1 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.
Положеннями ч.1 ст.172 ГПК України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.
Відповідно до пункту 61 "Правил надання послуг поштового зв`язку", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 р. № 270, передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.
Крім того, згідно вказаних Правил підтвердженням надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку, а підтвердженням переліку відправлених документів є опис вкладення встановленої форми.
Отже, допустимими доказами відправлення відповідачем відзиву на позовну заяву доданих до нього доказі в розумінні наведених норм є касовий чек або розрахункова квитанція та опис вкладення.
Позивачем в якості доказів відправлення іншому учаснику справи позовної заяви та доданих до неї документів надано опис вкладення до цінного листа, поштову накладну та квитанцію від 26.04.2021.
Доданий до позовної заяви опис вкладення містить відомості про направлення на адресу відповідача лише додатків до позовної заяви, однак доказів направлення відповідачу самої позовної заяви суду не надано.
Таким чином, вимоги ч.1 ст.172 ГПК позивачем не виконані.
3. Всупереч вимог п.2 ч.3 ст.162 ГПК України у позовній заяві не вказано ідентифікаційного коду відповідача.
Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.
Частиною 1 ст.174 ГПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на встановлені судом обставини, позовна заява подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху.
В силу ч.ч.3, 4 ст.174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
На підставі викладеного, керуючись п.2 ч.3 ст.162, п.п.1, 2 ч.1 ст.164, ч.1 ст.172, ст.ст.174, 234-235 ГПК України, суд, -
1. Позовну заяву Приватного підприємства «Аманда», м.Краматорськ Донецької області, до фізичної особи-підприємця Мілієвської Неллі Вікторівни, м.Краматорськ Донецької області, про зобов`язання виділити в натурі в самостійний цілий об`єкт нерухомого майна та визнання права власності на об`єкт нежитлової нерухомості - залишити без руху.
2. Встановити позивачу строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви - п`ять робочих днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
3. Повідомити позивача, що заява про усунення недоліків повинна надійти до суду не пізніше сьомого дня з наступного дня після закінчення строку на усунення недоліків.
4. Роз`яснити, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою (ч.4 ст.174 ГПК України).
5. Ухвала набирає чинності 30.04.2021 та оскарженню не підлягає.
Суддя Ю.В. Макарова