УХВАЛА

м. Київ

27.04.2021Справа № 910/10784/20
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАКТ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Савватс"

про стягнення 592928,77 грн

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТАКТ" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Савватс" (далі - відповідач) про стягнення 617266,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не забезпечив схоронність майна одержаного на підставі договору відповідального зберігання від 01.10.2015 №01/10/2015, у зв`язку з чим позивач просить стягнути вартість втраченого майна.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2020 відкрито провадження у справі №910/10784/20 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2020 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, у зв`язку з чим зупинено провадження у справі.

08.04.2021 до Господарського суду міста Києва від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшли матеріали справи разом з повідомленням про залишення ухвали суду від 23.12.2020 без виконання у зв`язку з тим, що станом на 23.03.2021 оплата вартості за проведення експертизи на розрахунковий рахунок КНДІСЕ не надходила.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2021 було поновлено провадження по справі №910/10784/20 та призначено підготовче засідання на 23.04.21 о 16:00 год.

В судовому засіданні 23.04.2021 судом було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали Господарського суд міста Києва від 23.04.2021.

Водночас, судом встановлено, що під час оформленні вступної та резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 було допущено технічну описку, а саме зазначено представника позивача «Балазанов В.В.», тоді як згідно протоколу судового засідання присутній був представник позивача «Бичков В.В.».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної під час складання вступної частини ухвали суду від 23.04.2021 у справі №910/10784/20, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвали Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 у справі №910/10784/20, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену при оформленні вступної та резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 у справі №910/10784/20.

2. У вступній частині ухвали Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 у справі №910/10784/20 вірним вважати:

«Представники учасників справи:

від позивача: Бичков В.В.

від відповідача: Харіна Т.Г.

від відповідача: Боса І.В.».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 23.04.2021 у справі №910/10784/20.

4. Ухвала набирає законної сили 27.04.2021 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Т.В. Васильченко