УХВАЛА

м. Київ

14.04.2021Справа № 910/277/21

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В. В., розглянувши позовну заяву Київської міської ради, як третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору

у справі № 910/277/21

за позовом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до 1. Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Віта"

2. КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА "КИЇВЖИТЛОСПЕЦЕКСПЛУАТАЦІЯ"

про розірвання інвестиційного договору № 19 від 30.12.1998,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач, Департамент) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Віта" (далі - відповідач 1, Авіакомпанія) та Комунального підприємства "КИЇВЖИТЛОСПЕЦЕКСПЛУАТАЦІЯ" (далі - відповідач 2, Київжитлоспецексплуатація) про розірвання інвестиційного договору № 19 від 30.12.1998.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням з боку відповідачів умов інвестиційного договору № 19 від 30.12.1998.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2021 відкрито провадження у справі № 910/277/21, підготовче засідання призначено на 18.02.2021 та встановлено сторонам строки на вчинення процесуальних дій.

У судовому засіданні 18.02.2021 було оголошено перерву до 18.03.2021.

За наслідками підготовчого засідання 18.03.2021 суд ухвалив продовжити підготовче провадження у справі № 910/277/21 на 30 днів до 17.04.2021 (включно), запропонувати позивачу та відповідачам у строк до 07.04.2021 подати до суду докази, та відкласти підготовче засідання у справі № 910/277/21 на 14.04.2021.

13.04.2021 до суд надійшли позовна заява третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору Київської міської ради до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Віта" та Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якій Київська міська рада просить суд:

- повернути територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради нежилий будинок загальною площею 243,10 м2 по вулиці Гоголівській, 32 літера В, у місті Києві;

- скасувати свідоцтво про право власності від 05.05.1999 серії НБ № 010002211 видане Головним управлінням майном;

- скасувати державну реєстрацію права власності, на нежилий будинок загальною площею 243,10 м2 по вулиці Гоголівській, 32 літера В, у місті Києві (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), оформлену записом про право власності 31079086 від 03.04.2019 на підставі рішення приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Копійки Л. П. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно індексний номер 46364141 від 04.09.2019 за приватним акціонерним товариством «Авіакомпанія «Віта».

Розглянувши матеріали позовної заяви Київської міської ради (далі - заявник, Рада), суд встановив, що така позовна заява підлягає поверненню заявнику з огляду на наступне.

За приписами статті 49 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

При цьому позови третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, мають подаватися з дотриманням загальних правил пред`явлення позову, на що безпосередньо вказують положення частини п`ятої статті 49 та частини четвертої статті 180 Господарського процесуального кодексу України. Відповідно до цих норм до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Відповідно до частин другої та третьої статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У процесі вирішення господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа може вважати, що саме їй належить право на предмет спору. З метою захисту свого права така особа може звернутися до господарського суду, який розглядає справу, з заявою про вступ у справу як третя особа з самостійною вимогою на предмет спору. Аналогічна правова позиція міститься в пункті 1.5. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції".

При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 Господарського процесуального кодексу України обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 49 Господарського процесуального кодексу України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові. Аналогічні висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 916/542/18.

Як вбачається із матеріалів справи, спір у справі за первісними позовами в виник у зв`язку з наявністю, на думку позивача, підстав для розірвання інвестиційного договору № 19 від 30.12.1998.

Разом з тим, позов Ради, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, обґрунтований наявністю підстав, за твердженнями заявника, для застосування приписів статті 1212 Цивільного кодексу України та вимог про повернення майна. При цьому, позовні вимоги ґрунтуються на наявності фактів порушення речових прав щодо спірного майна.

Тобто, позовні вимоги Ради знаходиться поза предметом первісних вимог, а тому не можуть бути розглянуті як вимоги третьої особи в розумінні статті 49 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не заперечує право позивача в аспекті приналежності такого права пред`являти таку позовну вимогу.

Відповідно до приписів частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, позовна заява Київської міської ради до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Віта" та Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підлягає поверненню заявникові.

При цьому, у зв`язку з поверненням позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами заява про забезпечення позовних вимог, подана разом із вказаною позовною заявою, підлягає поверненню без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись 49, 180, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Київської міської ради до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Віта" та Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про повернення територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради нежилий будинок загальною площею 243,10 м2 по вулиці Гоголівській, 32 літера В, у місті Києві, скасування свідоцтва про право власності від 05.05.1999 серії НБ № 010002211 видане Головним управлінням майном та скасування державної реєстрації права власності, повернути заявнику.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ