УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

26.04.2021Справа № 910/4214/21

Суддя Підченко Ю.О., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" (вул. Центральна, 11, м. Покров, Дніпропетровська область, 53303)

до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (вул. М. Грушевського,1-Д, м. Київ, 02000)

про визнання зобов`язань припиненими

ВСТАНОВИВ:

17.03.2021 року Акціонерне товариство «Покровський гірничо-збагачувальний комбінат» (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» (відповідач) про визнання припиненими усіх зобов`язань позивача перед відповідачем за Кредитним договором №4О1538Д від 31.07.2008 року, у зв`язку з їх повним виконанням, проведеним належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.04.2021 вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

09 квітня 2021 через канцелярію суду від позивача надійшли документи про усунення недоліків.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що справа підсудна Господарському суду міста Києва та враховуючи предмет та підстави позову, з метою справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, а також ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, зважаючи на те, що з огляду на наявні у справі № 910/4214/21 матеріали, дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження оскільки вона є складною.

Крім того, 07.04.2021 через загальний відділ діловодства суду від Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" надійшло клопотання про визнання зловживання правом та повернення позову згідно з яким заявник просить:

- визнати зловживанням правом дії АТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" з маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями;

- повернути без розгляду позов;

- застосувати заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Клопотання мотивоване, зокрема, тим, що позивач подав до АТ КБ "Приватбанк" три позови про визнання припиненими зобов`язань за різними кредитними договорами, укладеними між АТ КБ "Приватбанк" та позивачем. При цьому, один із вказаних позовів, а саме у справі № 910/2101/21, стосувався визнання припиненими зобов`язань АТ "Покровський ГЗК" перед АТ КБ "Приватбанк" за кредитним договором № 4О1538Д від 31.07.2008, тобто містив тотожні, як і у даній справі, позовні вимоги.

Крім того, як стверджує відповідач, відкликавши первісні позови, АТ "Покровський ГЗК" зі спливом фактично одного тижня з дня повернення позову повторно, 17.03.2021 подає ті ж самі три позови до Господарського суду міста Києва.

Розглянувши доводи АТ КБ "Приватбанк" викладені в указаному клопотанні суд вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Предмет позову - це матеріально-правова вимога до відповідача, щодо якої суд повинен винести рішення. Ця вимога повинна нести правовий характер, тобто бути урегульованою нормами матеріального права, а також бути підвідомчою суду. Матеріально правова вимога позивача повинна опиратися на підставу позову.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Цими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто такі факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правових відносин. Це не є доказами по справі.

Як вбачається із позовної заяви, предметом спору у справі № 910/4214/21 є визнання припиненими всіх зобов`язань Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" перед Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк". Підставою позову, у тому числі, є кредитний договір № 4О1538Д від 31.07.2008.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суд не встановлює наявність чи відсутність порушених прав або охоронюваних законом інтересів позивача.

Остаточне визначення предмету спору, характеру спірних правовідносин та з`ясування обставин справи, які підлягають встановленню здійснюється під час підготовчого провадження та вирішення спору по суті.

Як вбачається з бази даних "Діловодство спеціалізованого суду" Акціонерне товариство "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про визнання припиненими усіх зобов`язань за Кредитним договором № 4О1538Д від 31.07.2008, у зв`язку з їх повним виконанням, проведеним належним чином (справа № 910/2101/21).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2021 у справі № 910/2101/21 вказану позовну заяву та додані до неї документи повернуто позивачу.

Частиною 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з положеннями пункту 2 частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

У той же час, відповідно до статті 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суд також враховує положення ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з яких вбачається, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

З огляду на наведені вище обставини, залежно від конкретних обставин справи, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії учасників справи під час проведення підготовчого провадження чи вирішення спору по суті.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 12, 43, 162, 163, 164, 176 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначити на 28.05.21 о 10:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 10.

3. Зобов`язати відповідача:

- надати суду відповідно до ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання.

4. Визначити строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

5. Запропонувати учасникам справи направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників.

6. Повідомити сторони по справі:

- про підготовче судове засідання.

7. Копії письмових доказів, які подаються до суду, оформити відповідно до вимог ст. 91 ГПК України та п. 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого Наказом Держспоживстандарту України № 55 від 07.04.2003 року.

8. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Підченко