РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.04.2021Справа № 910/20428/20
За позовом Київського міського центру зайнятості

до Фізичної особи-підприємця Купрійчук Олени Василівни

про стягнення 34 177,24 грн.

Суддя Борисенко І.І.

Представники сторін: без виклику.

Обставини справи:

Київський міський центр зайнятості звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця Купрійчук Олени Василівни про стягнення 34 177,24 грн. пені за порушення строків виконання робіт за договором підряду на капітальний ремонт огорожі та бруківки на території Київського міського центру зайнятості по вул. Жилянська, буд. 47-Б у м. Києві № 319 від 21.08.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем всупереч умов договору прострочено виконання робіт за договором, у зв`язку з чим позивачем нараховано 34 177,24 грн. передбаченої договором пені.

Ухвалою суду від 29.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач належним чином повідомлявся про розгляд справи.

19.01.2021 відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову, зокрема посилався на те, що ним було виконано всі передбачені договором роботи з порушенням строку у зв`язку з простроченням позивача, який здійснював оплати за договором з порушенням їх термінів. Також зазначав, що він не міг виконати роботи у передбачені договором строки внаслідок несприятливих погодних умов. Заявив клопотання про сплив річного строку позовної давності про стягнення пені до часу звернення позивача в суд з указаним позовом.

27.01.2021 позивачем подано суду відповідь на відзив, в якій він проти викладених відповідачем у відзиві на позов обставин заперечував.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України.

Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін від сторін до суду не надходило.

Відповідно до ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ч. 2 ст. 161 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження судом досліджено позовну заяву, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та додані до них докази.

Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

21.08.2019 між позивачем (замовник) та відповідачем (підрядник) укладено Договір підряду на капітальний ремонт огорожі та бруківки на території Київського міського центру зайнятості по вул. Жилянська, буд. 47-Б у м. Києві № 319, відповідно до умов якого підрядник зобов`язався за завданням замовника виконати роботи: ДК 021:2015-45450000-6 "Інші завершальні будівельні роботи з капітального ремонту" - "Капітальний ремонт огорожі та бруківки на території Київського міського центру зайнятості по вул. Жилянська, 47-Б у м. Києві, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані підрядником роботи згідно умов договору.

Відповідно до умови п. 2.1 договору договірна ціна на виконання робіт зазначена у кошторисній документації до даного договору. Ціна становить 1 304 884,32 грн. без ПДВ та включає витрати підрядника на необхідні матеріали.

Згідно умов п. 3.1 договору після підписання сторонами договору замовник протягом 5 робочих днів, за наявності фінансування відповідної статті видатків, перераховує підряднику аванс у розмірі 30% від вартості загального обсягу надання робіт на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, що становить 391 456,29 грн.

Відповідно до умов п.п. 4.1, 4.2 договору підрядник зобов`язаний виконати роботи в строк до 20.11.2019. Початок виконання робіт не пізніше 3 робочих днів з моменту отримання авансу на розрахунковий рахунок підрядника. Закінчення робіт - згідно Календарного графіку виконання робіт, за умови своєчасного отримання підрядником авансового платежу, передбаченого п. 3.1 договору.

Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2019, але в будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Відповідно до ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюється у договорі підряду.

Згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Пунктом 1 статті 837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно Календарного графіку виконання робіт встановлено строк виконання робіт до 20.11.2019.

Згідно наявного у матеріалах справи акту приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2019 року відповідачем було виконано роботи за договором 21.12.2019.

Посилання відповідача на те, що ним було виконано всі передбачені договором роботи з порушенням строку у зв`язку з простроченням позивача, який здійснював оплати за договором з порушенням їх термінів суд оцінює критично.

Пунктом 4.2 договору сторонами передбачено, що закінчення робіт - згідно Календарного графіку виконання робіт, за умови своєчасного отримання підрядником авансового платежу, передбаченого п. 3.1 договору.

Згідно умов п. 3.1 договору після підписання сторонами договору замовник протягом 5 робочих днів перераховує підряднику аванс у розмірі 391 456,29 грн.

З наявного у матеріалах справи платіжного доручення № 5897 від 28.08.2019 вбачається, що позивачем було здійснено вказану попередню оплату з дотриманням строків передбачених договором.

Тому, посилання відповідача з приводу простроченням позивача, який здійснював оплати за договором з порушенням строків є безпідставними.

Факт можливого прострочення позивачем з оплати подальших етапів робіт не передбачає відтермінування закінчення робіт за договором.

Враховуючи виконання відповідачем свого обов`язку по виконанню робіт 21.12.2019, він допустив прострочення за вказаними роботами на 32 дні.

Посилання відповідача на неможливість виконання робіт у передбачені договором строки в наслідок несприятливих погодних умов безпідставні, оскільки доказів неможливості виконання передбачених договором робіт суду не надано.

Всупереч ст. 74 ГПК України відповідачем не подано суду доказів виконання передбачених робіт у визначені договором строки.

Частиною 1 статті 846 Цивільного кодексу України передбачено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Згідно вимог ст. 624 Цивільного кодексу України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Договором може бути встановлено обов`язок відшкодувати збитки лише в тій частині, в якій вони не покриті неустойкою. Договором може бути встановлено стягнення неустойки без права на відшкодування збитків або можливість за вибором кредитора стягнення неустойки чи відшкодування збитків.

За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі (ч. 2 ст. 883 ЦК України).

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Згідно з нормами ст. 230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до умов п. 8.4 договору у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов`язань при виконанні робіт або виконання не в повному обсязі заявлених замовником, затримки терміну виконання робіт з вини підрядника, останній сплачує на користь замовника пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості робіт передбаченої договором за кожен день прострочення термінів виконання робіт, але не більше подвійної ставки НБУ.

У відзиві на позовну заяву представником відповідача заявлено клопотання про застосування строку позовної давності до вимог про стягнення пені.

Відповідно до статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Нормами статті 257 Цивільного кодексу України встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

У відповідності до частини 1 та пункту 1 частини 2 статті 258 Цивільного кодексу України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Згідно з частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина 5 статті 261 Цивільного кодексу України).

Судом враховано рекомендації, викладені у пункті 4.3. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 10 від 29.05.2013 року "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів" стосовно того, що якщо відповідно до чинного законодавства або договору неустойка (пеня) підлягає стягненню за кожний день прострочення виконання зобов`язання, позовну давність необхідно обчислювати щодо кожного дня окремо за попередній рік до дня подання позову, якщо інший період не встановлено законом або угодою сторін.

Днем подання позову слід вважати дату поштового штемпеля підприємства зв`язку, через яке надсилається позовна заява, а в разі подання її безпосередньо до господарського суду - дату реєстрації цієї заяви в канцелярії суду.

За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Позовна давність до вимог про стягнення пені обчислюється окремо за кожен день (місяць) нарахування пені. Право на позов про стягнення пені за кожен день (місяць) виникає щодня (щомісяця) на відповідну суму, а позовна давність обчислюється з того дня (місяця), коли кредитор дізнався або повинен був дізнатись про порушення права (висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 08.06.2016 у справі №6-3006цс15).

У даному висновку щодо застосування норм права (ст. 258 ЦК України), Верховний Суд України визначив, що право на стягнення пені хоч і виникає щодня на відповідну суму, але позовна давність для подання позову про її стягнення починається саме з першого дня, коли Позивачу стало відомо про порушення його прав.

Як було зазначено раніше згідно Календарного графіку виконання робіт встановлено строк виконання робіт до 20.11.2019.

Тому проводити нарахування пені позивач має право з 21.11.2019.

З даним позовом до суду позивач звернувся 18.12.2020 (згідно поштового конверту).

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо позовних вимог про стягнення пені за період нарахування до 18.12.2019.

Обставин які б зупиняли або переривали строк позовної давності, а також поважність причин його пропуску, судом встановлено не було.

Згідно з частиною 3 статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Частиною 4 статті 267 ЦК України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

З огляду на вищенаведене, суд вважає вимоги позивача про стягнення з відповідача пені за спірним договором підлягають частковому задоволенню у розмірі 3 861,03 грн. за період прострочення з 18.12.2019 по 21.12.2019 в межах заявлених позивачем вимог.

В іншій частині нарахованої пені за період нарахування з 20.11.2019 по 17.12.2019 суд визнає вимоги такими, що подані з пропуском строку позовної давності, у зв`язку з чим суд в задоволені позову про стягнення 30 316,21 грн. пені відмовляє.

Витрати по сплаті судового збору за розгляд позову, відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

Позов Київського міського центру зайнятості задовольнити частково.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Купрійчук Олени Василівни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Київського міського центру зайнятості (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 47 Б, ідентифікаційний код 03491091) 3 861 (три тисячі вісімсот шістдесят одну) грн. 3 коп. пені, 237 (двісті тридцять сім) грн. 46 коп. судового збору.

Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

У позові в іншій частині відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку та в строки, встановлені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Борисенко