УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

20.04.2021Справа № 911/823/21

За позовом Фізичної особи-підприємця Сагана Романа Романовича ( АДРЕСА_1 )

До Фізичної особи-підприємця Охрімович Наталії Миколаївни ( АДРЕСА_2 )

про стягнення 15 634,60 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

19.03.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Сагана Романа Романовича до Фізичної особи-підприємця Охрімович Наталії Миколаївни про стягнення 15 634,60 гривень.

В обґрунтування означеного позову Фізична особа-підприємець Саган Роман Романович вказав, що Фізична особа-підприємець Охрімович Наталія Миколаївна неналежним чином виконала свої зобов`язання щодо якості поставлено товару, а тому зобов`язана повернути попередньо оплачені за товар 10 338,60 грн, 296,00 грн процентів за користування чужими грошовими коштами (пені) та 5 000,00 грн моральної шкоди. Також позивач просить покласти на відповідача витрати по сплаті судового збору та витрати на правничу допомогу.

22.03.2021 Господарський суд Київської області постановив ухвалу про передачу справи до іншого суду, оскільки справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Господарського суду міста Києва.

09.04.2021 матеріали позовної заяви надійшли до Господарського суду міста Києва.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу позовну заяву передано для розгляду судді Бондаренко - Легких Г. П.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позивній заяві позивач вказав, що подає позов до Господарського суду Київської області, проте найменування суду відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань - Господарський суду міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В позивній заяві позивач вказав відомості щодо електронної адреси позивача відмінні від тих, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Стаття 164 ГПК України встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 2 указаної статті зазначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Як убачається з додатків до позову в якості "доказів" заявником до позову додано копії документів, які не засвідчені належним чином (на копіях відсутня дата засвідчення копії).

Також, в позовній заяві позивач посилається на обставини обрання ним товару за зразком, що знаходився на стенді (профнастил з широкими, жорсткими ребрами та глибокою канавкою для стікання води), обставини поставки йому товару, який не відповідав зразку (профнастил з вузькими слабкими ребрами та не глибокими канавками), обставини завдання діловій репутації позивача шкоди, обставини зміни звичайного способу життя позивача та зміни його психічного та емоційного стану, проте не долучає до матеріалів позовної заяви жодних доказів на підтвердження таких обставин, отже позивач подав не всі наявні у нього доказу до суду.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що заявником позову не додержано вимог, встановлених ст. 164 ГПК України, а саме до позову не додано доказів - відповідно до ст. 91 ГПК України документів в оригіналах або в належним чином засвідченій копіях, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з частиною 1 статті 162 ГПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Пунктом 3 частини 3 вказаної статті визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, позивач надав розрахунок процентів за користування чужими грошовими коштами (пені), які підлягають на його думку стягненню з відповідача, із розрахунку вбачається, що пеню чи то проценти позивач нараховує за період з 27.09.2020 до 18.03.2021, однак обґрунтування визначення саме такого періоду нарахування штрафних санкцій, ставки за якою позивач розраховує пеню чи то розмір процентів та правові підстави їх нарахування позивач не наводить.

Суд зазначає, що наданий розрахунок не може вважатись обґрунтованим з огляду на те, що позовна заява не місить обґрунтування визначення позивачем саме таких періодів прострочення відповідача, обґрунтування правових підстав нарахування відповідачу процентів за користування коштами та розміру таких процентів та/або обґрунтування правових підстав нарахування відповідачу пені та розміру такої пені.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст. 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 9 Закону України "Про судовий збір" внормовано, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Додана до позовної заяви квитанція № 0.0..1 від 17.03.2021 засвідчує сплату судового збору за позовом позивача за платіжними реквізитами Господарського суду Київської області, що позбавляє суд можливості самостійно перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, з огляду на відсутність в Господарському суду міста Києва функціоналу, який би дозволяв перевіряти зарахування судового збору по інших судах. Виписка про зарахування судового збору Господарського суду Київської області до Господарського суду міста Києва надіслана не була, що підтверджується актом про відсутність вкладень від 09.04.2021, складеним відповідальними працівниками суду. Доказів сплати судового збору за подання позовної заяви до Господарського суду міста Києва матеріали справи не містять. Відтак, суд дійшов висновку, що до позовної заяви не додані докази сплати позивачем судового збору за подання позову.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Фізичної особи-підприємця Сагана Романа Романовича без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного найменування суду;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням електронної адреси позивача відповідно до інформації з ЄДР;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї всіх доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оформлених відповідно до ст. 91 ГПК України;

- подання до суду на виконання ухвали обґрунтування періодів прострочення відповідача, обґрунтування правових підстав нарахування відповідачу процентів за користування коштами та розміру таких процентів та/або обґрунтування правових підстав нарахування відповідачу пені та розміру такої пені, з посиланням на положення чинного законодавства;

- подання доказів сплати позивачем судового збору (виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України Господарського суду Київської області або платіжний документ про сплату судового збору за платіжними реквізитами Господарського суду міста Києва).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.