ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

15.04.2021 р. cправа № 914/1083/19

Господарський суд Львівської області у складі

Головуючого судді Фартушка Т.Б. за участю секретаря судового засідання Полюхович Х.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи:

за позовом: Заступника керівника Львівської місцевої прокуратури №1, Львівська область, м.Львів;

в інтересах держави в особіПозивача: Львівської міської ради, Львівська область, м.Львів;

до Відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельний альянс-плюс, Львівська область, м.Львів;

Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Позивача: Регіональний ландшафтний парк Знесіння, Львівська область, м.Львів;

Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Відповідача: ОСОБА_1 ;

Третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Відповідача: ОСОБА_2 ;

Третя особа-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Відповідача: ОСОБА_3 ;

про: витребування у Відповідача на користь територіальної громади м.Львова в особі Позивача земельної ділянки площею 0,351га по АДРЕСА_1

ціна позову: 4104418,50грн.

Представники:

Прокурора:Сенів О.П. прокурор (посвідчення від 05.11.2020р. №057890);

Позивача:не з`явився;

Відповідача:Горба В.В. представник, адвокат (ордер від 11.07.2019р. серії ТР №078459);

Третьої особи-1: БєднийД.О. представник (наказ директора РЛП «Знесіння» від 19.03.2021р. №9-к);

Третьої особи-2: не з`явився;

Третьої особи-3: не з`явився;

Третьої особи-4: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

06.06.2019р. Заступник керівника Львівської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі Львівської міської ради звернувся до Господарського суду Львівської області із позовною заявою №(14-39) 192 вих.-19 від 06.06.2019р. (вх.№1138) до Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельний альянс-плюс про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельний альянс-плюс на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради земельної ділянки площею 0,351 га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :08:003:0017).

Позовні вимоги Прокурор обґрунтовує протиправним вибуттям з комунальної власності територіальної громади м. Львова спірної земельної ділянки.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 11.06.2019р. суд постановив позовну заяву Заступника керівника Львівської місцевої прокуратури №1 №(14-39) 192 вих.-19 від 06.06.2019р. (вх. від 06.06.2019р. №1138) залишити без руху.

Ухвалою Господарського суду Львівської області у даній справі від 20.06.2019р. судом постановлено: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначити на 09.07.2019р.; залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні Позивача Регіональний ландшафтний парк Знесіння (79024, м.Львів, вул.Новознесенська, 32, ідентифікаційний код 13806354).

Хід розгляду справи відображено в ухвалах Господарського суду Львівської області у даній справі.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 30.03.2021р. у даній справі судом постановлено відкласти підготовче судове засідання на 15.04.2021р.; визнати явку повноважних представників Учасників справи в судове засідання обов`язковою; викликати повноважних представників Учасників справи в судове засідання; повідомити про дату, час та місце проведення судового засідання ОСОБА_1 (місце проживання (перебування) невідоме; РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (місце проживання (перебування) невідоме; РНОКПП: НОМЕР_2 ) шляхом оприлюднення судом оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до ст.222 ГПК України, фіксування судового процесу здійснюється з допомогою звукозаписувального технічного засобу, а саме: програмно-апаратного комплексу Акорд.

Процесуальні права та обов`язки Учасників справи, відповідно до ст.ст. 42, 46 ГПК України, як підтвердили Прокурор та представникиВідповідача і Третьої особи-1в судовому засіданні, їм відомі, в порядку ст.205 ГПК України клопотання про роз`яснення прав та обов`язків до суду не надходили.

Заяв про відвід головуючого судді чи секретаря судового засідання не надходило та не заявлялось.

Прокурор в судове засідання з`явився, в судовому засіданні надав усні пояснення.

12.04.2021р. за вх. №8803/21 Прокурором подано до суду Клопотання від 05.04.2021р. б/н., у якому просить суд змінити найменування органу прокуратури, який звернувся до суду з позовом з Львівської місцевої прокуратури №1 на Галицьку окружну прокуратуру міста Львова. Вказане клопотання оглянуто судом та долучено до матеріалів справи.

В обґрунтування поданого клопотання Прокурор зазначає, що відповідно до вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-ІХ, наказом Генерального прокурора від 17.022021 № 39 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» (наказ міститься в загальному доступі на сайті Офісу Генерального прокурора) затверджено перелік і територіальну юрисдикцію окружних прокуратур, згідно якого утворено Галицьку окружну прокуратуру міста Львова, сфера діяльності якої поширюється на Галицький район міста Львова, в межах юрисдикції якої пред`явлено вказаний позов.

Наказом Генерального прокурора від 17.02.2021р. № 40 «Про день початку роботи окружних прокуратур» (наказ міститься в загальному доступі на сайті Офісу Генерального прокурора) днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 березня 2021 року.

З положень п. 2 ч. 17 ст. 32, ст. 162 ГПК України слідує, що правильне найменування учасників справи є складовим елементом здійснення судочинства.

Відповідно до ст. 90 ЦК України юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму та назву. Найменування юридичної особи вказується в її установчих документах і вноситься до єдиного державного реєстру.

В той же час Прокурор зазначає, що окружні прокуратури діють без коду ЄДРПОУ, оскільки відносяться до штату Львівської обласної прокуратури з кодом ЄДРПОУ 02910031, водночас, згідно ч.1 ст.24 Закону України «Про прокуратуру», мають право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства.

Так, згідно наказу Генерального прокурора від 17.02.2021 № 2ш, у зв`язку з утворенням з 15.03.2021р. окружних прокуратур і припинення діяльності шляхом реорганізації місцевих прокуратур внесено зміни до структури і штатних розписів обласних прокуратур, зокрема виключено з структури та штатного розпису у Львівській обласній прокуратурі Львівську місцеву прокуратуру №1 та встановлено в структурі та штатному розписі Львівської обласної прокуратури Галицьку окружну прокуратуру міста Львова.

Враховуючи наведене, прокурор просить змінити найменування органу прокуратури, який звернувся з позовом до суду, у справі - «Львівська місцева прокуратура №1» на «Галицька окружна прокуратура міста Львова».

Представники Відповідача та Третьої особи-1 проти поданого Прокурором клопотання не заперечили.

Заслухавши пояснення Прокурора та представників Учасників справи, оглянувши та дослідивши матеріали справи і поданого клопотання суд дійшов висновків про наявність правових підстав до його задоволення та зміни найменування органу прокуратури, який звернувся з позовом до суду з Львівської місцевої прокуратури №1 на Галицьку окружну прокуратуру міста Львова.

Представник Позивача в судове засідання не з`явилась, 12.04.2021р. за вх. №8821/21 подала клопотання б/д б/н, у якому просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату у зв`язку із неможливістю забезпечити явку повноважного представника в судове засідання з підстав його зайнятості в іншому судовому процесі.

В обґрунтування викладених доводів Позивач долучає до клопотання копію повістки-повідомлення про виклик до Восьмого апеляційного адміністративного суду у справі №380/8936/20 від 01.04.2021р. Вказане клопотання оглянуто судом, оголошено та долучено до матеріалів справи.

З приводу клопотання суд зазначає, що за змістом ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, №4469/07, від 02.05.2013р., Папазова та інші проти України, № 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012р.).

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Окрім того, суд зазначає і аналогічну правову позицію викладено, зокрема у п. 3.9.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. №18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції», що у випадку нез`явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Як вбачається із доданої до клопотання копії повістки-повідомлення про виклик до Восьмого апеляційного адміністративного суду у справі №380/8936/20 від 01.04.2021р., міського голову Львова Садового Андрія Івановича викликано 01.04.2021р. як особу, яка подала скаргу у справі №380/8936/20 в судове засідання, яке відбудеться 15.04.2021р. о 09:00год.

При цьому, як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Львівської області від 30.03.2021р. у даній справі суд постановив відкласти підготовче судове засідання на 15.04.2021р.; визнати явку повноважних представників Учасників справи в судове засідання обов`язковою; викликати в судове засідання повноважних представників Учасників справи. Вступну та резолютивну частини вказаної ухвали проголошено в судовому засіданні 30.03.2021р. в присутності представника Позивача.

В судовому засіданні Прокурор залишив вказане клопотання на розсуд суду, представники Відповідача та Третьої особи-1 подане Позивачем клопотання підтримали.

Представник Відповідача в судове засідання з`явився, в судовому засіданні надав усні пояснення.

В судовому засіданні представник Відповідача підтримав подане 23.02.2021р. за вх. №1274/21 клопотання про залишення позову без розгляду, Прокурор проти поданого клопотання заперечив з підстав, викладених у Запереченні від 15.03.2021р. (вх. №5968/21). Представник Третьої особи-1 проти поданого Відповідачем клопотання заперечив.

Представник Третьої особи-1 в судове засідання з`явився, в судовому засіданні надав усні пояснення.

Представник Третьої особи-2 в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, явка повноважних представників Учасників справи в судове засідання визнавалась судом обов`язковою.

Представник Третьої особи-3 в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, явка повноважних представників Учасників справи в судове засідання визнавалась судом обов`язковою.

Представник Третьої особи-4 в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, явка повноважних представників Учасників справи в судове засідання визнавалась судом обов`язковою.

Відповідно до ст.177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

При цьому суд зазначає, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до ст.114 ГПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що рішенням Вищої ради правосуддя від 01.04.2021р. №763/0/15-21 «Про надання уніфікованих рекомендацій для судів усіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину» вирішено рекомендувати судам усіх інстанцій та юрисдикцій застосовувати у діяльності уніфіковані рекомендації щодо безпечної роботи в умовах карантину, що додаються.

Пунктом 4 уніфікованих рекомендацій щодо безпечної роботи в умовах карантину встановлено довести до відома учасників судових процесів можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами. При цьому відкладення розгляду справи можливе лише у крайньому разі, лише коли його проведення з використанням електронних засобів зв`язку неможливе через процедурні та технічні причини.

Враховуючи вищенаведене, а також з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, надання Відповідачеві можливості скористатись процесуальними правами, керуючись ст.ст. 13, 14, 15, 16, 42, 46, 120, 121, 177, 182, 183, 202, 234, 235 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання прокурора від 12.04.2021р. вх. №8803/21 задоволити.

2. Змінити найменування органу прокуратури, який звернувся з позовом до суду з Львівської місцевої прокуратури №1 на Галицьку окружну прокуратуру міста Львова.

3. Відкласти підготовче судове засідання на 27.04.21 о 14:40 год.

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Львівської області за адресою: м.Львів, вул.Личаківська, 128. Інформація про номер зали судового засідання буде розміщена на дошці оголошень суду.

4. Явка повноважних представників Учасників справи в судове засіданнявизнається обов`язковою.

5. Викликати повноважних представників Учасників справи в судове засідання.

6. Повідомити про дату, час та місце проведення судового засідання ОСОБА_1 (місце проживання (перебування) невідоме; РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (місце проживання (перебування) невідоме; РНОКПП: НОМЕР_2 ) шляхом оприлюднення судом оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

7. Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, визначені ст.235 ГПК України.

8. Ухвала не підлягає оскарженню.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

Повний текст ухвали складено 20.04.2021р.

Головуючий суддя Т.Б. Фартушок