ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.04.2021 року м.Дніпро Справа № 904/3636/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Білецької Л.М. (доповідач),

суддів: Паруснікова Ю.Б., Верхогляд Т.А.

секретар судового засідання: Столбчук Д.В.,

розглянувши апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року (повний текст складено 31.12.2020 року, суддя Рудь І.А.) у справі №904/3636/20

за позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, м. Дніпро

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма" Авангард", с. Олександропіль Петропавлівського району Дніпропетровської області

про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря у розмірі 882 655,66 грн.

В С Т А Н О В И В:

1. Зміст і мотиви оскаржуваного рішення у справі.

Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма" Авангард" про стягнення на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області 882 655,66 грн. збитків, заподіяних державі в результаті порушення природоохоронного законодавства України внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а також 13 239,83 грн. судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем вимог Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Закону України "Про охорону атмосферного повітря" тощо.

Рішенням Господарського Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20 позов задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ "Агрофірма" Авангард" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області збитки, заподіяні державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в сумі 178 364,80 грн. із зарахуванням коштів на аналітичний рахунок, відкритий в головному управлінні Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області за балансовим рахунком 3331 "Кошти, які підлягають розподілу між Державним і місцевими бюджетами".

Стягнуто з ТОВ "Агрофірма" Авангард" на користь Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області 2 675 грн. 47 коп. витрат зі сплати судового збору.

У решті позову відмовлено.

Рішення суду обґрунтовано необхідністю зменшення суми, що заявлена до стягнення в межах строку позовної давності, оскільки про порушення позивачеві було відомо ще з 2016 року.

2. Короткий і узагальнений зміст апеляційної скарги.

Не погодившись з рішенням господарського суду, до апеляційної інстанції звернулась Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі № 904/3636/20 в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове рішення у відповідній частині про задоволення позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована порушенням норм процесуального та матеріального права внаслідок застосування судом до позовних вимог строку позовної давності, внаслідок чого держава не отримала відшкодування збитків, заподіяних ТОВ «Авангард» державі.

Підтвердження порушеного права (в порядку ч. 1 статті 261 ЦК України) відповідач отримав тільки після отримання статистичної інформації листом Головного управління статистики в Дніпропетровській області від 19.02.2021 р. вих. № 14-21/812-19, тому на думку позивача, перебіг позовної давності для звернення з позовом про відшкодування збитків у даному випадку починається з моменту отримання позивачем зазначеного листа, тобто з 27.02.2021 р., оскільки на підставі отриманої статистичної інформації позивачем було здійснено розрахунок розміру шкоди, що підлягає стягненню з відповідача.

3. Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, зазначаючи про обґрунтованість оскаржуваного рішення.

4. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.03.2021 року, у складі колегії суддів головуючого судді Білецької Л.М. (доповідач), суддів Паруснікова Ю.Б., Верхогляд Т.А., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20, розгляд апеляційної скарги призначено в судовому засіданні на 07.04.2021р.

Задоволено клопотання Державної екологічної інспекції у Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про заміну позивача правонаступником, здійснено заміну позивача у справі № 904/3636/20 - Державну екологічну інспекцію у Дніпропетровській області на правонаступника - Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

07.04.2021 р. проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

У судовому засіданні представник відповідача надав пояснення по справі та навів обґрунтування своїх вимог і заперечень з посиланням на норми законодавства.

Позивач не скористався своїм правом бути присутнім у судовому засіданні, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши представника скаржника, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом норм матеріального та процесуального права при прийнятті ним рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20 слід залишити без змін з наступних підстав.

5. Встановлені та неоспорені обставини та відповідні їм правовідносини.

09.08.2018 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області видано наказ № 702-П "Про проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України ТОВ «Агрофірма» Авангард» щодо виконання приписів від 13.10.2016 № 4-6690-5-3, наданих у ході попередньої планової перевірки, проведеної у період з 19.09. по 07.10.2016, що знаходиться за адресою: вул.. Леніна, 1, с. Олександропіль, Петропавлівський район, Дніпропетровська область, 52713» (т.1, а.с. 10).

Згідно п. 1 наказу період проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України з 15.08.2018 по 29.08.2018.

Для проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України, щодо стану виконання припису від 13.10.2016 № 4-6690-5-3, наданих у ході попередньої планової перевірки, проведеної у період з 19.09.2016 по 07.10.2016 ТОВ «Агрофірма» Авангард», що знаходиться за адресою: вул. Леніна, 1, с. Олександропіль, Петропавлівський район, Дніпропетровська область, 52713, відповідно до статті 202 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" були направлені: головні спеціалісти державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області.

У серпні 2018 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України Товариством з обмеженою відповідальністю "Агрофірма" Авангард", про що складено Акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 449/3-8/18 (т.1, а.с. 12-32).

Позапланова перевірка додержання вимог природоохоронного законодавства проведена в присутності уповноваженої особи відповідача, а саме за участі ТОВ «Агрофірма» Авангард» Карпенко В.І.

При проведенні перевірки встановлено, що інвентаризація викидів забруднюючих речовин від стаціонарних джерел на підприємстві не проведена, дозвіл на викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел підприємства відсутній, що є порушенням ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» та свідчить про невиконання п.п. 7, 8, 9 припису Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 13.10.2016 №4-6690-5-3.

Під час візуального обстеження підприємства встановлено обладнання, яке є джерелами утворення викидів, а саме:

Тракторна бригада: ангар для зерна - 1од., ємності для зберігання дизельного палива -7 од., паливороздавальна колонка - 1 од.;

Склад для зберігання мінеральних добрив;

Пункт технічного обслуговування: майстерня: заточувальний та свердлильний верстати, зварювальний апарат - 2 од., котел твердопаливний індивідуального виготовлення - 1 од.; бокси для зберігання сільськогосподарської техніки - 12 од.;

Гараж: ємності для зберігання бензину та мастил -3 од., паливороздавальна колонка - 1 од., плотня: пила циркулярна - 1 од., грубка твердопаливна індивідуального виготовлення - 1од.; склад для зберігання добрив, склад зерна - 3 од., обладнання для переробки корму ДКУ - 1 од., строгальний верстат- 1 од.;

Мехтік: вагова: грубка твердопаливна індивідуального виготовлення - 1 од.; будинок охорони: грубка твердопаливна індивідуального виготовлення - 1 од.; склад зерна -10 од., відкритий майданчик для зберігання зерна; ангар для зерна - 3 од., транспортер зерна пересувний - 4 од.; сепаратори відцентровані зернові Р8-5ЦСМ - 50, обладнані ГОУ - 2 од., автоприймач сепаратора відцентрованого зернового Р8-5ЦСМ - 50- 2 од.;

Ферма: інкубаторне відділення; корпус для утримання свиней - 3 од.; корпус для утримання курей - 2 од.; корпус для утримання перепелів - 1 од.; транспортери для вивантаження навозу - 6 од.; навозосховище, грубки твердопаливні індивідуально виготовлення - 3 од.;

Адмінбудівля: котел твердопаливний індивідуального виготовлення. Твердопаливні котли працюють в опалювальний сезон.

В акті перевірки зазначено, що місця розведення та заливки пестицидів у спецтехніку, місця протруєння зерна, місця тимчасового зберігання непридатних до використання пестицидів і агрохімікатів та тари від них є неорганізованими джерелами викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

В ході перевірки відповідачем надано державну статистичну звітність № 2-ТП (повітря) за 2016 рік, яка складається підприємством не в повному обсязі.

Вищевикладене стало підставою для нарахування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Розрахунок проведено позивачем відповідно до "Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря", затвердженої наказом Мінприроди України № 639 від 10.12.2008 (надалі - Методика).

При цьому, оскільки відповідачем Звіт по інвентаризації стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, видів та обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, пилогазоочисного обладнання не подавався, а під час перевірки інструментально-лабораторні вимірювання не проводились, Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області скеровано запит від 21.01.2019 № 4-703-3-3 до Головного управління статистики у Дніпропетровській області про надання форми державних статистичних спостережень 2-ТП (повітря) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2015-2018 роки, які має подавати ТОВ «Агрофірма «Авангард».

Листом від 19.02.2019 № 14-21/812-19 Головне управління статистики у Дніпропетровській області надало наявну статистичну інформацію по респонденту ТОВ «Агрофірма «Авангард» щодо кількості викидів забруднюючих речовин і парникових газів, відповідно до звітів підприємства за формою № 2-ТП (повітря) (річна) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2015-2016 роки. Вказані дані використані при проведенні розрахунку.

Розрахунок проведено відповідно до формули (12) Методики:

З = mі х 1,1П х Aі х Кт х Кзі, де:

З - розмір збитків, грн;

Mі - масатої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, тонн;

1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на дату виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т;

Aі безрозмірний показник відносної небезпечностітоїзабруднюючої речовини;

Кт - коефіцієнт, що враховує територіальні т соціально-екологічні особливості;

Кт = К нас х Кф, х Кзі де:

Кнас. - коефіцієнт, що залежить від чисельності жителів населеного пункту, для с. Олександропіль, Петропавлівський район Кнас=1,0;

Кф - коефіцієнт, що враховує народногосподарське значення населеного пункту, для с. Олександропіль, Петропавлівський район Кф=1,0;

Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення зі атмосферного повітря населеного пункту i-тою забруднюючою речовиною, Кзі = 1.

Масу наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне в тоннах (mі) визначено у відповідності до фактичних обсягів викидів забруднюючих речовин стаціонарними джерелами забруднення відповідно до наявної статистичної інформації згідно звітів ТОВ "Агрофірма "Авангард" за формою №2-ТП (повітря) (річна) "Звіт про охорону атмосферного повітря" за 2015, 2016 роки (лист Головного управління статистики Дніпропетровській області від 19.02.2019 року №14-21/812-19, п. 3.6 Методики).

За результатами розрахунку позивача, розмір збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря через порушення відповідачем природоохоронного законодавства України складає 882 655 грн. 66 коп.

29.08.2018 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області складено протокол про адміністративне правопорушення № 03438 щодо головного інженера Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма" Авангард" Сірого М.В. про порушення ст. ст. 10, 11, 29 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

За виявлене порушення постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області від 04.09.2017 № 03438 накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн.

Даний штраф сплачено ОСОБА_1 , що підтверджується квитанцією від 14.09.2018 № NOK3B51632 (т.1, а.с. 33-37).

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржено дії позивача щодо проведення перевірки, наказ, акт перевірки та розрахунок розміру збитків.

24.04.2019 позивачем на адресу відповідача направлена претензія № 22-3/19 за вих. № 4-3979-3-3 про відшкодування збитків, заподіяних державі на суму 882 655 грн. 66 коп., додатком до якої був розрахунок розмірів відшкодування збитків. Претензія залишена відповідачем без відповіді та виконання.

28.09.2020 від ТОВ «Агрофірма «Авангард» надійшли заперечення, в яких, зокрема, відповідач заявив про застосування наслідків спливу строку позовної давності та зазначив, що порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства у 2015р. було зафіксовано в акті, складеному позивачем за результатами планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводженні з відходами та небезпечними хімічними речовинами ТОВ «АФ» Авангард» в період з 19.09.2016 по 07.10.2016р.

6.Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції.

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону України від 16.10.1992 № 2707-XII "Про охорону атмосферного повітря" державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів, а також іншими органами виконавчої влади.

За приписами ч.1 ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

Відповідно до ст. 34 вказаного Закону завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Діяльність Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, на час проведення в період з 21.08.2018 по 29.08.2018 перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Агрофірма «Авангард» регламентувалась Положенням про державну екологічну інспекцію в Автономній республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, яке затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312 (надалі Положення №312).

Відповідно до Положення № 312 Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується. (...). Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідної області, міст Києва та Севастополя, за винятком території та об`єктів, віднесених до зони діяльності морських екологічних інспекцій (Державна Азово-Чорноморська екологічна інспекція, Державна Азовська морська екологічна інспекція та Державна екологічна інспекція Північно-Західного регіону Чорного моря).

За змістом вищевказаного Положення № 312 Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області наділена повноваженнями проводити перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, відносно порушників розраховувати відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок виявлених під час перевірок порушень та звертатись до органів судової влади із позовами про відшкодування нарахованих збитків.

Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У ч. 7 вказаної статті визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6 ст. 11 Закону України від 16.10.1992 № 2707-XII «Про охорону атмосферного повітря» для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

За приписами ч. 1 ст. 10 Закону України від 16.10.1992 № 2707-XII "Про охорону атмосферного повітря" підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України від 16.10.1992 № 2707-XII "Про охорону атмосферного повітря" відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони атмосферного повітря несуть особи, винні, зокрема, у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону.

Статтею 68 Закону України від 25.06.1991 № 1264-XII "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Статтею 34 Закону України від 16.10.1992 № 2707-XII "Про охорону атмосферного повітря" встановлено, що шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди передбачено ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування деліктної відповідальності необхідною є наявність усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення, а саме: (1) протиправна поведінка особи; (2) наявність шкоди; (3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; (4) вина завдавача шкоди.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. За відсутності хоча б одного із зазначених елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відсутність одного з елементів складу цивільного правопорушення звільняє боржника від відповідальності за заподіяну шкоду, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

З огляду на наведене, предметом доказування у справі про стягнення шкоди є наявність усіх складових елементів правопорушення.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 у справі № 925/119/18.

За приписами ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Перевіркою правильності проведення позивачем розрахунку збитків судом встановлено наступне.

Відповідно п. 1.2 Методики вона встановлює порядок розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання.

Пунктом 1.4 Методики передбачено, що ця Методика поширюється на державних інспекторів України з охорони навколишнього природного середовища та державних охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що за результатами державного контролю за додержанням суб`єктами господарювання вимог природоохоронного законодавства.

Згідно з п. 2.1 Методики наднормативними викидами речовин в атмосферне повітря вважаються:

2.1.1. Викиди забруднюючих речовин, які перевищують затверджені граничнодопустимі викиди, установлені дозволом на викиди забруднюючих речовин атмосферне стаціонарними джерелами.

2.1.2. Викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства.

2.1.3. Викиди, що здійснюються з перевищенням технологічних нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин із устаткування, затверджених відповідно до законодавства.

2.1.4. Залпові викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, які кількісно та якісно передбачені технологічними регламентами виробництв і перевищують трикратний розмір граничнодопустимого викиду відповідно до законодавства.

2.1.5. Залпові викиди забруднюючих речовин, які не передбачені технологічними регламентами виробництв.

2.1.6. Аварійні викиди.

При цьому, пунктом 2.2 Методики встановлено, що факт наднормативного викиду забруднюючих в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єктів господарювання та розрахунковими методами.

Згідно з п. 2.7.1 Методики розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`ємної витрати газопилового потоку застосовуються, в тому числі, у випадку викидів забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання.

Відповідно до п. 3.6 Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за:

характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва, режимні карти роботи паливовикористовувального обладнання, питомі викиди (показники емісії));

даними державних статистичних спостережень з охорони атмосферного повітря за формою N 2-ТП (повітря);

результатами інструментально-лабораторних вимірювань;

методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Пунктами 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №302 від 13.03.2002, визначено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами - є офіційним документом, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну. Дозвіл видається суб`єкту господарювання за формою, встановленою Мінприроди, безоплатно на строк не менш як п`ять років: суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до першої групи, - Мінприроди за погодженням з Держсанепідслужбою; суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до другої або третьої групи, - обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища через дозвільні центри за погодженням з територіальними органами Держсанепідслужби.

Отже, внаслідок вчинення відповідачем правопорушення у природоохоронній сфері, яке полягало у здійсненні ним з 01.01.2015 по 31.12.2016 своєї господарської діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря, без отримання відповідного дозволу, державі завдано шкоду в розмірі 882 655 грн. 66 коп., яку відповідач добровільно не відшкодував, що і стало підставою для звернення до суду з позовом про стягнення її розміру у примусовому порядку.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок збитків, які завдані державі в період з 01.01.2015 по 31.12.2016 в результаті здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викиду без відповідних дозволів, суд дійшов висновку, що їх розмір 882 655 грн. 66 коп. вірно розраховано відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків.

Відповідно до ст. ст. 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

За змістом ч. 1 ст. 261 названого Кодексу позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Порядок відліку позовної давності наведено у ст. 261 Цивільного кодексу України, зокрема відповідно до частини першої цієї статті перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Перебіг позовної давності у спорах, пов`язаних із стягненням завданої шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства починається з дня складання акта про відповідне порушення (правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.06.2018 по справі № 910/10452/17).

З матеріалів справи вбачається, що позивач дізнався про порушення відповідачем природоохоронного законодавства у 2015 під час здійснення планової перевірки у період з 19.09.2016 по 07.10.2016, за результатами якої складено відповідний акт (т.1, а.с. 143-157).

Розрахунок збитків за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 складений позивачем за результатами проведення позапланової перевірки у період з 21.08.2018 по 29.08.2018.

При цьому, позов про стягнення збитків, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 у сумі 704 290 грн. 86 коп., поданий позивачем до суду 07.07.2020р.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду щодо пропуску позивачем встановленого трирічного строку позовної давності для вимог про стягнення збитків за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 у сумі 704 290 грн. 86 коп.

7. Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу.

Колегія суддів апеляційного господарського суду відхиляє довід скаржника про те, що господарським судом було невірно застосовано строк перебігу позовної давності з огляду на наступне.

Згідно акту № 449/3-8/18 складеного за результатами перевірки ТОВ «Агрофірма «Авангард» було встановлено, що відповідачем не виконано приписів Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області згідно результатів попередньої планової перевірки, яка тривала з 19.09.2016 р. по 07.10.2016 р. та в ході якої були виявлені порушення в діяльності відповідача у частині відповідності дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами під час здійснення господарської діяльності, за результатами якої було складено відповідний Акт.

Згідно матеріалів справи, 21.01.2019 року позивач направив запит № 4-703-3-3 до Головного управління статистики у Дніпропетровській області щодо отримання форми державних статистичних спостережень 2-ТП (повітря) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2015-2018 роки ТОВ «Агрофірма «Авангард», відповідь на який було отримано позивачем 27.02.2019 р. (т. 1 а.с. 38,39), і на підставі отриманої інформації позивачем було здійснено розрахунок розміру заподіяної шкоди в сумі 882 655,66 грн.

Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про наявність перешкод для позивача отримати вказану статистичну інформацію (форму державних статистичних спостережень 2-ТП (повітря) «Звіт про охорону атмосферного повітря» за 2015-2018 роки ТОВ «Агрофірма «Авангард») раніше, аніж у лютому 2019 року, оскільки перевірка суб`єкту господарювання була здійснена в період з 21.08.2018 по 29.08.2018, якою було встановлено факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства у 2015-2016 роках з урахуванням планової перевірки, здійсненої позивачем згідно акту в період з19.09.2016 р. по 07.10.2016 р. Доказів поважності зволікання з вчиненням дій, спрямованих на отримання необхідних статистичних даних, позивачем не надано. Докази на спростування вказаних обставин у матеріалах справи відсутні.

Як встановлено судом та слідує з матеріалів справи, позивачем було здійснено перевірку та виявлено порушення у період з 19.09.2016 по 07.10.2016 р. Вказана перевірка була плановою та здійснена на підставі наказу позивача від 22.06.2016 р. № 447-П.

Таким чином, позивач дізнався про порушення відповідачем природоохоронного законодавства під час здійснення планової перевірки у період з 19.09.2016 по 07.10.2016, за результатами якої було складено відповідний акт (т.1, а.с. 143-157). З висновку Верховного Суду в постанові від 12.06.2018 по справі № 910/10452/17 також вбачається, що перебіг позовної давності у спорах, пов`язаних із стягненням завданої шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства починається з дня складання акта про відповідне порушення.

Таким чином, не може вважатися обґрунтованим твердження позивача, що строк позовної давності на звернення до суду з позовом повинен обчислюватись з моменту отримання позивачем статистичної звітності у лютому 2019 року, на підставі якого позивачем було здійснено розрахунок і визначено суму шкоди, що підлягає стягненню з відповідача.

За встановлених обставин, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає про відсутність підстав для скасування рішення та відхиляє доводи апеляційної скарги.

8. Коли і ким були порушені, оспорені або невизнані права чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду.

Право скаржника не порушено.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Під час перегляду справи апеляційним господарським судом доводи апеляційної скарги не підтвердились, скаржником висновки місцевого господарського суду не спростовано, тому колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скарг слід залишити без задоволення, а рішення господарського суду від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20 без змін відповідно до ст. 276 ГПК України.

10.Судові витрати.

Відповідно до ст.129 ГПК України, судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.12.2020 року у справі №904/3636/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного суду протягом 20 днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 09.04.2021 року.

Головуючий суддя Л.М. Білецька

Судді Ю.Б. Парусніков

Т.А. Верхогляд

.