УХВАЛА

м. Київ

06.04.2021Справа № 910/19915/20

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В.В., за участі секретаря судового засідання Рєпкіної Ю. Є., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

за позовом Claresholm Marketing LTD (British Virgin Islands, Tortola, Road Town, Wickhams Cay I, Vaterpool Plaza, P.O. Box 873; реєстраційний код компанії 415470)

до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (01001, місто Київ, ВУЛИЦЯ ГРУШЕВСЬКОГО, будинок 1Д; ідентифікаційний код 14360570)

про розірвання договорів позики

Представники учасників процесу згідно протоколу від 06.04.2021

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року Claresholm Marketing LTD (далі - позивач, Товариство, Компанія) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (далі - відповідач, Банк) про розірвання договору позики № 16-02/16 від 16.02.2016.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем було допущене істотне порушення зобов`язань за договором позики № 16-02/16 від 16.02.2016, у зв`язку із чим вказаний правочин підлягає розірванню в судовому порядку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2020 вищевказану позовну заяву було залишено без руху та встановлено строк Товариству для усунення недоліків позовної заяви.

21.12.2020 через відділ автоматизованого документообігу Господарського суду міста Києва до суду надійшла заява від позивача про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 22.12.2020 було відкрите провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні 21.01.2021.

19.01.2021 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про об`єднання в одне провадження декількох справ за позовом однієї тієї самої особи до одного і того самого відповідача.

Ухвалою суду від 21.01.2021 задоволено клопотання позивача про об`єднання справ в одне провадження. Об`єднаній справі був присвоєний № 910/19915/20. Підготовче засідання було призначене на 11.02.2021.

У судовому засіданні 11.02.2021 судом була оголошена перерва до 18.02.2021.

Під час судового засідання 18.02.2021 судом було заслухано представників сторін та прийняті відповідні процесуальні рішення, щодо заявлених клопотань. Також вказаною ухвалою були витребувані документи у Банку та зобов`язано Компанію надати відповіді на питання відповідача в порядку статті 90 ГПК України.

02.03.2021 від Банку до суду надійшли заперечення на відповідь позивача.

16.03.2021 від позивача до суду надійшли додаткові пояснення та відповіді на питання відповідача.

17.03.2021 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від Банку надійшло повідомлення про неможливість надати докази у встановлений судом строк.

Під час судового засідання 17.03.2021 Банком до суду були подані клопотання про залишення позову без розгляду та клопотання про закриття провадження у справі. Розгляд вказаних клопотань був відкладений.

За наслідками судового засідання 17.03.2021 суд ухвалив: зобов`язати повторно Claresholm Marketing LTD в порядку статті 90 ГПК України надати до суду та скерувати копію відповідачу відповідей на запитання в строк до 29.03.2021, продовжити Акціонерному товариству Комерційний банк "ПриватБанк" до 02.04.2021 строк на подання документів, витребуваних ухвалою суду від 18.02.2021, проводити підготовче провадження в розумні строки та оголосити перерву у підготовчому засіданні до 06.04.2021.

26.03.2021 до суду позивачем подано заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та на клопотання про закриття провадження у справі в частині, клопотання про долучення доказів, зокрема, відповідей на поставлені запитання.

06.04.2021 засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява відповідача про долучення доказів на виконання ухвали суду від 18.02.2021 до якої долучено виписки щодо руху коштів по рахунках позивача з 01.01.2016 по 22.06.2021 та довідку про відсутність у позивача поточних рахунків у АТ КБ «ПриватБанк» станом на 02.04.2021.

Також, 06.04.2021, безпосередньо перед початком судового засідання представником відповідача подано до канцелярії суду клопотання про повернення позовної заяви та про залишення позову без розгляду.

Під час судового засідання судом було поставлене на обговорення клопотання Банку про залишення позову без розгляду, подане відповідачем до суду 17.03.2021.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Компанією не було надано належним чином оформлених відповідей на питання в порядку статті 90 ГПК України, а тому на підставі частини 10 статті 81 ГПК України відповідач просить суд застосувати приписи пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду (подане 17.03.2021) з огляду на те, що відповіді на питання в порядку статті 90 ГПК України не є доказами в розумінні приписів Господарського процесуального кодексу України. Крім того, судом повторно було зобов`язано Компанію надати відповіді, оформлені належним чином.

Також, у поданому 17.03.2021 клопотанні про закриття провадження у справі в частині вимог про розірвання договорів позики № 27-01/16 від 27.01.2016, №27-01/16-1 від 27.01.2016, № 10-02/16 від 10.02.2016, № 10-02/16-1 від 10.02.2016, № 16-02/16 від 16.02.2016, № 16-02/16 від 16.02.2016, № 18-02/16 від 18.02.2016 та № 15-03/16 від 14.03.2016 Банк підставами для закриття вказував на відсутність предмета позову, оскільки строк повернення позики за вищевказаними договорами позики є таким, що настав.

Заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вказаного клопотання з огляду на таке.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи.

Беручи до уваги факт наявності між сторонами неврегульованих питань, про свідчить сам факт заперечення позивачем проти клопотання про закриття провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав закриття провадження на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України.

Надалі судом були розглянуті клопотання про залишення без розгляду та про повернення позовної заяви, подані 06.04.2021 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва.

Так, Банк просив суд залишити позов без розгляду з аналогічних підстав, що викладені були в клопотанні від 17.03.2021, доповнивши їх тим, що подані відповіді на питання не відповідають за формою заяві свідка, залишивши поза увагою факт того, що відповіді надавались посадовими особами позивача, які не є громадянами України.

У свою чергу, клопотання про повернення позовної заяви обґрунтоване тим, що суд дійшов помилкового висновку про об`єднання справ і такі доводи Банку ґрунтуються на судовій практиці касаційної інстанції.

Заслухавши пояснення Банку щодо поданих клопотань, суд дійшов висновку про те, що подання вказаних клопотань є зловживанням процесуальними правами з боку відповідача, а тому підлягають залишенню без розгляду.

Такий висновок суду ґрунтується на тому, що приписами частини 1 та 2 статті 43 ГПК України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина 3 статті 43 ГПК України).

Так, у межах розгляду даної господарської справи Банком було заявлено дев`ять клопотань (про залишення без руху, про залишення без розгляду, про застосування наслідків зловживання процесуальними правами, про закриття провадження в справі) у задоволенні яких судом було відмовлено з підстав їх безпідставності.

Згідно з приписами статті 2 ГПК України завданням та основними засадами господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини виклав правову позицію, згідно з якою наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (рішення у справі «Шульга проти України» від 02.12.2010 № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (рішення у справі "Мусієнко проти України" від 20.01.2011 № 26976/06).

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (частини 1, 2 статті 114 ГПК України). Крім того, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Керуючись вказаним вище, суд дійшов висновку про те, що подання значної кількості клопотань з боку Банку не узгоджується ані з принципом дотримання процесуальних прав, ані із здійсненням правосуддя в розумні строки.

Під час судового засідання Банком було подане клопотання про зобов`язання надати документи, а саме копії трастового договору, статуту (з урахуванням зміни місця реєстрації), докази на підтвердження особи кінцевого бенефіціартного власника Компанії. Вказане клопотання обґрунтоване приписами статті 42 ГПК України.

Ознайомившись із поданим клопотанням, суд дійшов висновку про залишення вказаного клопотання без розгляду на підставі частини 2 статті 118 ГПК України. Такий висновок суду ґрунтується на тому, що за своїм змістом подане клопотання є клопотанням про витребування доказів, строк подання якого обумовлений приписами статті 80-81 ГПК України, а саме одночасно із відзивом на позов.

Надалі, судом було поставлено на обговорення питання щодо закриття підготовчого провадження та переходу до розгляду справи по суті.

Заперечень від представників сторін не надійшло.

Відповідно до пунктів 18, 19 частини 2 статті 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно з положеннями статті 185 ГПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, в тому числі, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, керуючись статтями 42-43, 118-121, 182, 185, 226, 231-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду (поданого 17.03.2021 у судовому засіданні) відмовити.

2. У задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження в частині (поданого 17.03.2021 у судовому засіданні) відмовити.

3. Клопотання відповідача про повернення позовної заяви (поданого 06.04.2021) залишити без розгляду.

4. Клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду (поданого 06.04.2021) залишити без розгляду.

5. Клопотання відповідача про зобов`язання надати документи на підтвердження повноважень осіб (поданого у судовому засіданні 06.04.2021) залишити без розгляду.

6. Закрити підготовче провадження та призначити справу № 910/19915/20 до судового розгляду по суті.

7. Розгляд справи по суті в судовому засіданні призначити на 22.04.21 о 16:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 12 .

8. Звернути увагу учасників справи на тимчасовий характер вжитих судом процесуальних заходів для запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, серед учасників відкритих судових засідань

9. Запропонувати учасникам судового процесу під час дії карантину, у порядку статті197 ГПК України брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення EasyCon. Запропонувати учасникам судового процесу для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання подати до суду заяву (засобами поштового зв`язку, на електронну пошту суду (підписану, за наявності, електронним підписом) або до скриньки для кореспонденції, встановленої у приміщенні канцелярії суду) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення EasyCon із зазначенням його облікового запису (логіну).

10. Нагадати, що сторони відповідно до статті 192 ГПК України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

11. Ухвала набирає законної сили 06.04.2021 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена 09.04.2021.

СУДДЯ В. В. ДЖАРТИ