Господарський суд
Житомирської області
________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"05" квітня 2021 р. м. Житомир Справа № 906/125/21

Господарський суд Житомирської області у складі судді Тимошенка О.М.,

розглянувши справу

за позовом Керівника Новоград-Волинської окружної прокуратури в інтересах держави

в особі 1) Державної екологічної інспекції Поліського округу

2)Курненської сільської ради

до Селянського (фермерське) господарства "Аліна"

про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев,

ВСТАНОВИВ:

Прокурором подано позов про стягнення з відповідача на користь Курненської сільської ради 295557,59 грн. шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Вимога грунтується на тому, що Селянське (фермерське) господарство "Аліна" здійснило знищення полезахисних смуг на земельній ділянці, яка була надана йому в постійне користування, а саме незаконно зрізано 64 дерева без спеціального на те дозволу, що є порушенням вимог ст. 10 Закону України "Про рослинний світ", ст.69 Лісового кодексу України та ст.65-1 КУпАП.

Позов подано в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу, та Курненської сільської ради. Обгрунтовуючи підстави пред`явлення позову в інтересах держави прокурор зазначає, що Державна екологічна інспекція Поліського округу та Курненська сільська рада самостійно не здійснили захист порушених прав держави, не здійснюють належним чином свої повноваження

Відповідно до ст. 23 ЗУ Про прокуратуру, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

На виконання цієї норми прокурор подав лист від 18.01.2021, який адресований начальнику Державної екологічної інспекції Поліського округу та лист від 18.01.2021, який адресований сільському голові Курненської сільської ради, в яких повідомив про необхідність вжиття заходів щодо стягнення з відповідача шкоди, яка заподіяна порубкою дерев. (а.с.20-23)

Листом від 20.01.2021 Курненська сільська рада повідомила прокурора про відсутність коштів для подачі позову та просить подати позов. (а.с.24)

Листом від 19.01.2021 Державна екологічна інспекція Поліського округу повідомила прокурора про неможливість подати позов в зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору. (а.с.25)

Відповідно до ст. 236 ч.4 ГПК при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Висновки щодо застосування статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та тлумачення цієї норми викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18. У постанові зроблено детальний аналіз інших постанов Верховного суду та сформовано остаточну правову позицію щодо порядку представництва прокурором інтересів держави в суді.

У пункті 43 вказаної постанови суд вказав, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У даній судові справі компетентні органи чітко і однозначно вказали причини незвернення з позовом до суду, однак прокурором при обґрунтуванні підстав для представництва у позовній заяві ці причини не зазначені, хоча виходячи зі змісту вищевказаної постанови таке зазначення є обов`язковим.

Таким чином прокурором не в повній мірі дотримано вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру", тому наразі відсутні підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

У пункті 54 вказаної постанови ВПВС зазначено, що з метою забезпечення єдності судової практики у питанні застосування положень ГПК України у справах за позовами прокурорів Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Отже позовну заяву прокурора суд вважає такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Відповідно до ст.226 ч.1 п.2 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Крім того, господарський суд звертає увагу на наступне.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. (пункт 45 вказаної постанови ВПВС)

У даній справі компетентні органи бажають захищати інтереси держави. Єдиною причиною не здійснення цього захисту є відсутність коштів на сплату судового збору. На думку суду підставою для представництва прокурором інтересів держави не може бути лише той факт, що прокурор має кошти на сплату судового збору, а компетентний орган таких коштів не має. А враховуючи те, що як прокуратура так і, як правило, компетентний орган фінансуються з державного бюджету, то представництво такого органу прокурором при таких обставинах є ніщо інше як безпідставна заміна цього органу прокурором, що нівелює принципи представництва держави, які закладені в статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України та у відповідних висновках Верховного суду щодо застосування цих норм.

Керуючись статтями 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення

Ухвала може бути оскаржена до Північно-західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Житомирської області протягом десяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 07.04.2021

Суддя Тимошенко О. М.

1 - в справу

2 - прокурору (рек з повідомл)

3,4,5 - сторонам (рек)