УХВАЛА

м. Київ

05.04.2021Справа № 910/5122/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши матеріали заяви

за позовом Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" (01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, буд. 15; ідентифікаційний код 32744172)

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3; ідентифікаційний код 24584661

про стягнення 663 927, 51 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Приватне акціонерне товариство "Житомирський меблевий комбінат" з позовом до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в якому позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за договором оренди нежитлового приміщення № 1ГЖМК190004/10-125-08-19-00660 від 23.08.2019 за травень 2020, яка складається із суми орендної плати - 455 249, 34 грн, додаткової плати - 110 311, 34 грн, пені за прострочення виконання зобов`язань зі сплати компенсації вартості комунальних послуг - 5 616, 34 грн, 3 % річних за прострочення виконання зобов`язань зі сплати орендної плати - 53 802, 72 грн, 3 % річних за прострочення виконання зобов`язань зі сплати додаткової плати - 9 041, 91 грн, 3 % річних за прострочення виконання зобов`язань зі сплати компенсації вартості комунальних послуг - 460, 36 грн, інфляційні втрати за прострочення виконання зобов`язань зі сплати орендної плати - 14 787, 25 грн, інфляційні втрати за прострочення виконання зобов`язань зі сплати додаткової плати - 9 041, 91 грн, інфляційні втрати за прострочення виконання зобов`язань зі сплати вартості комунальних послуг - 5 616, 34 грн, що в загальному становить 663 927, 51 грн.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 та 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Частиною 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Відтак, суд дослідивши позовну заяву зазначає, що позивачем зазначено ціну позову -655 571, 50 грн, в той час як в прохальній частині позивач просить суд стягнути з відповідача кошти в загальному розмірі 663 927, 51 грн.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що виходячи із суми заявлених позивачем у прохальній частині позовних вимог - 663 927, 51 грн. сума судового збору, яка повинна бути сплачена позивачем у відповідності до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" становить 9 958, 91 грн.

Однак суд вказує, що позивачем до суду додано докази сплати судового збору в розмірі 9 833, 57 грн., який розраховано із ціни позову - 655 571, 50 грн, в той час як до стягнення заявлено суму 663 927, 51 грн.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України вказано, що до позовної заяви, додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої та другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зважаючи на те, що позивачем не дотримано вимог ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи, що приписи ст. 174 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, то суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" - залишити без руху.

2. Встановити Приватному акціонерному товариства у "Житомирський меблевий комбінат" п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із приведеною у відповідності прохальною частиною та ціною позову;

- доказів доплати (оригінал платіжного доручення) судового збору в розмірі 125, 34 грн.

3. У разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набрала законної сили 05.04.2021 та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Баранов

Суд звертає увагу учасників судового процесу, що відповідно до п. 4 Розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.