УХВАЛА

м. Київ

15.04.2021Справа № 910/5510/21
Суддя Господарського суду міста Києва Алєєва І.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм»

до

1.Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект плюс»

2.Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект-птиця»

про визнання договору недійсним

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із вказаною позовною заявою до відповідачів про визнання договору недійсним.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроефект плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" договір про відступлення права вимоги № 007 від 14.08.2020 за своїм змістом суперечать вимогам ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позивач вказує на наявність правових підстав для визнання його недійсним.

Розглянувши позовну заяву, cуд дійшов висновку про наявність підстав для повернення її позивачу без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» 22.03.2021 - 24.03.2021 року було подано до Господарського суду міста Києва сім позовів до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект плюс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект-птиця» про визнання договору недійсним.(№ 910/4576/21, №910/4575/21, №910/4646/21, №910/4648/21, № 910/4662/21, № 910/4664/21, № 910/4665/21)

За наслідками співставлення позовних матеріалів у справах судом було встановлено, що позови та додані до них документи у вказаних справах є ідентичними.

Тобто, Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» подано до Господарського суду міста Києва позови до одних й тих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав, а недолучення до жодного із вказаних позовів доказів сплати судового збору та направлення примірника позовної заяви з додатками іншим учасникам справи свідчить про умисність дій позивача з подання однакових позовів.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків.

Суд вважає, що такі дії - подання до Господарського суду міста Києва семи ідентичних позовів із недоліками вчинені Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями та фактично зводяться до "обрання" судді, який буде здійснювати розгляд справи, предметом якого є визнання договору недійсним, що становить порушення принципу випадковості визначення складу суду по справі, а відтак і основних засад господарського судочинства.

Відповідно до статті 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 року у справі № 11-987сап18 визнала очевидним зловживанням учасником справи своїми процесуальними правами одночасне подання кількох ідентичних позовів.

З огляду на наведене, суд вважає неприпустимою спробу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» здійснити маніпулювання з автоматизованою системою розподілу справ між суддями, у зв`язку з чим визнає подання до Господарського суду міста Києва семи позовів до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект плюс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект-птиця» про визнання договору недійсним, зловживанням процесуальними правами.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект плюс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроефект-птиця» про визнання договору недійсним з доданими до неї документами, як таку, що подана з метою зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Керуючись ст. 43, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву з додатками повернути позивачу - Товариству з обмеженою відповідальністю «Агроскорм».

2. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В.Алєєва