ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2021 року м. Черкаси справа № 925/140/21

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Черкаської міської ради, м. Черкаси

до Фізичної особи-підприємця Міхняк Любові Мирославівни

про стягнення 9 638,96 грн,

ВСТАНОВИВ:

Черкаська міська рада (вул. Б.Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ) звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Міхняк Любові Мирославівни ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) про стягнення збитків у сумі 9 638,96 грн завданих фактичним користуванням земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав на те, що міському бюджету відповідачем були завдані збитки за період з 01.11.2016 по 30.11.2019 через ухиляння останнього від вчинення дій щодо своєчасного оформлення права користування земельною ділянкою.

Ухвалою від 12.02.2021 Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішив розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до частини 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини 4 статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

01 березня 2021 року від відповідача надійшла заява про застосування строку позовної давності.

Так, відповідач зазначає, що з матеріалів позовної заяви та доданих документів вбачається, що заявлено вимоги про стягнення збитків за час фактичного користування земельною ділянкою за період з 01.11.2016 по 30.11 2019. Період та сума розраховані відповідно до «Розрахунку збитків за час фактичного користування земельною ділянкою ФОП Міхняк Любов`ю Мирославівною по АДРЕСА_2 » без дати та номеру. Одночасно по відношенню до дати 30.11.2019 застосовано формулювання «теперішній час», до періоду з 01.11.2016 по 30.11.2019 - «у межах строку загальної позовної давності». З позовною заявою Черкаська міська рада звернулась до суду 09.02.2021. Отже Черкаською міською радою пропущено строк позовної давності відносно вимог в сумі 2 371,46 грн за період з 01.11.2016 по 31.01.2018, а тому, у цій справі слід відмовити у стягненні сум 719,76 грн за період з 01.11.2016 по 31.12.2016, 1 321,36 грн за період з 01.01.2017 по 31.12.2017, 330,34 грн за період з 01.01.2018 по 31.01.2018.

Також, Постановою Кабінету Міністрів України від 16.02.2011 № 106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» встановлено, що перелік податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету визначається відповідно до переліку кодів бюджетної класифікації в розрізі органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, згідно з додатком, а органам, що контролюють справляння надходжень бюджету необхідно забезпечити відповідно до законодавства здійснення постійного контролю за правильністю та своєчасністю надходження до державного та місцевих бюджетів податків, зборів, платежів та інших доходів згідно з переліком, а також ведення обліку таких платежів у розрізі платників з метою забезпечення повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів.

Так, Переліком кодів бюджетної класифікації в розрізі органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, який є додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011 № 106 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2015 № 1019, держадміністрації та органи місцевого самоврядування контролюють справляння надходжень бюджету за такими кодами бюджетної класифікації: 21010800, 21050000, 21081100, 22010200, 22080400, 22090100, 22090200, 22130000, 24060300, 24061600, 24062200, 24110600, 24110700, 24110900, 24160100, 24160200, 24170000, 31030000, 33010100, 33010200, 33010400, 33020000, 50110000.

Відповідно Черкаська міська рада контролює справляння надходжень бюджету 24060300 «Інші надходження», 24062200 «Кошти за шкоду, що заподіяна на земельних ділянках державної та комунальної власності, які не надані у користування та не передані у власність, внаслідок їх самовільного зайняття, використання не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару гранту) без спеціального дозволу; відшкодування збитків за погіршення якості ґрунтового покриву, тощо та за неодержання доходів у зв`язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок». Окремого коду бюджетної класифікації з орендної плати не визначено, а тому такі кошти підпадають під «інші надходження».

Про те, що договір оренди укладено не усіма особами, яким надано в оренду земельну ділянку, Черкаська міська рада була обізнана з 2010 року, адже саме тоді було укладено два договори відносно земельної ділянки з кадастровим номером :03:025:0012, які є чинними на цей час, із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно і про те, що кошти надходять від цих осіб, а від інших не надходять, Черкаська міська рада теж була обізнана з 2010 року, з чого відповідач вбачає пропуск строку позовної давності.

З огляду на викладене відповідач заявляє про застосування строку позовної давності.

Позовну заяву відповідач не визнає та просить відмовити у її задоволенні повністю, а розгляд справи проводити за її відсутності на судових засіданнях.

Позивач відповіді на відзив на позов до суду не подав.

Оскільки наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення, відповідно до частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України справа розглядається за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 3 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Відповідно до 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив таке.

Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.05.2019 № 167250499, ФОП Міхняк Л.М. набула право власності на частину нежитлового приміщення 6-го поверху дегустаційного залу та центру підводного плавання по бул. Шевченка, 205 у м. Черкаси реєстраційний номер майна 8169470. Підставою виникнення права власності, як зазначено, є свідоцтво про право власності САА 658579 від 01.11.2004, видане виконавчим комітетом Черкаської міської ради. Дата прийняття рішення про державну реєстрацію 18.04.2005.

Рішенням Черкаської міської ради від 17.12.2009 № 5-287 «Про надання приватним підприємцям Ковтунову Олегу Олександровичу Славіковській Валентині Миколаївні, Яраніній Ірині Максимівні, Танцюрі Миколі Васильовичу, Міхно Юлії Василівні, Міхняк Любов Мирославівні , Мальованому Сергію Іллічу та приватному підприємству «Рекламне агентство «ОТ и ДО» земельної ділянки в оренду по АДРЕСА_2 », ФОП Міхняк Л.М. було надано в спільне користування земельну ділянку площею 481 кв. м. по АДРЕСА_2 в оренду на 49 років під дегустаційний зал та центр підводного навчання із визначенням частки землекористування. Встановлена площа для нарахування орендної плати 64 кв. м.

Пунктом 3.1 вказаного рішення, зобов`язано вищезазначених суб`єктів, протягом двох місяців з дати прийняття рішення, укласти договори оренди з Черкаською міською радою, здійснивши їх державну реєстрацію.

Такий договір оренди між Черкаською міською радою та ФОП Міхняк Л.М. не укладено.

Листом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 06.07.2018 № 3842-01-14 на адресу ФОП Міхняк Л.М. направлялось повідомлення про необхідність оформлення права оренди землі, розташованої в м. Черкаси по бул. Шевченка, 205 та укладення договору про відшкодування збитків (неодержаного доходу).

Листом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 25.07.2018 № 4240-01-25 надсилався проект договору оренди землі на адресу ФОП Міхняк Л.М., підписаний з однієї сторони Черкаською міською радою в особі міського голови. Факт відправлення підтверджується накладною Укрпошти № 240 від 26.07.2018.

Відповідач на вищезазначені листи відповіді автору не надала.

Листом від 07.02.2019 № 508-01-25 було надіслано ФОП Міхняк Л.М. підписаний з боку Черкаської міської ради проект договору відшкодування збитків (неодержаного доходу) за період користування земельною ділянкою по бул. Шевченка, 205 в м. Черкаси без правовстановлюючих документів за період 01.11.2015 по 31.10.2018. Факт отримання листа ФОП Міхняк Л.М. підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 04.03.2019 з відміткою про вручення від 09.03.2019.

Станом на дату подачі позову до суду, відповіді від відповідача на вищезазначені листи не надходило та до цього часу ФОП Міхняк Л.М. не звернулася до Черкаської міської ради для укладення договору оренди землі, договору про відшкодування збитків (неодержавного доходу).

У 2016 році нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею встановленої для нарахування орендної плати 64 кв м. становила 143 951,69 грн.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки встановлена таким чином.

Відповідно до ст. 289 Податкового кодексу України, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Так, станом на 2012 рік, згідно витягу № 407 із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки від 17.04.2012 № 498/01-07, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становила 89 224,99 грн, а нормативно грошова оцінка земельної ділянки за 1 кв. м. становила 1 256,69 грн (землі комерційного використання). Отже нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 64 кв. м. у 2012-2014 роках становила: 1 256,69 грн*64 кв. м. - 80 428,16 грн (за 2012-2014 роки нормативна грошова оцінка була стала, оскільки коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки становив 1,0).

Встановивши нормативно грошову оцінку земельної ділянки у 2012-2014 році та про індексувавши її:

2015 рік: 80428,16*1,249=100 454,77 грн,

2016 рік: 100 454,77*1,433=143 951,69 грн.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею встановленої для нарахування орендної плати 64 кв. м. у 2017-2019 становить 44 045, 44 грн. Так, згідно з витягами з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки міськрайонного управління Держгеокадастру у Черкаському районі та міста Черкаси від 31.07.2017 № 394/0/25-17 та від 06.11.2019 № 5470/0/25-19, нормативна грошова оцінка всієї земельної ділянки площею 481 кв. м. :03:025:0012), що була надана у спільне користування, становить 331 029,01 грн (землі житлової та громадської забудови), а нормативна грошова оцінка земельної ділянки за 1 кв. м. становить 688,21 грн. Отже нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 64 кв. м. у 2017-2019 роках становила: 688,21 грн*64 кв. м.= 44 045,44 грн.

Договір оренди землі між Черкаською міською радою та відповідачем не укладений.

Положенням ч. 1 ст. 124 Земельного кодексу України передбачено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування шляхом укладення договору оренди земельної ділянки.

Статтею 16 Закону України «Про оренду землі» визначено, що договір оренди земельної ділянки із земель комунальної власності укладається на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 116, 125 Земельного Кодексу України, право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю с земельна ділянка.

Статтею 14 Податкового кодексу України визначено, що плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідач не є власником і постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому єдина можлива форма здійснення плати за землю для нього як землекористувача - орендна плата (статті 14.1.72, 14.1.73 Податкового кодексу України).

Згідно з ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю і відшкодування завданих збитків.

Статтею 156 Земельного кодексу України передбачено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок, зокрема, неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

Згідно ст. 157 Земельного кодексу України відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють фізичні та юридичні особи, що їх заподіяли, добровільно або у судовому порядку. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 3 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284, відшкодуванню підлягають збитки власників землі та землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані.

Статтею 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

З приведених вище норм чинного законодавства вбачається, що для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність всіх чотирьох умов відповідальності, а саме: протиправність поведінки особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданими нею збитками; вина особи, що завдала збитки. При цьому, відсутність вини у завданні збитків має доводити особа, що їх завдала.

Протиправність поведінки ФОП Міхняк Л.М. полягає в ухиленні від вчинення дій щодо своєчасного оформлення права користування земельною ділянкою.

Збитками Позивача є ненадходження до міського бюджету орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,0064 га по бул. Шевченка, 205 в м. Черкаси без правовстановлюючих документів за період з 01.11.2016 по 30.11.2019 (в межах позовної давності) у розмірі 9 638,96 грн.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою ФОП Міхняк Л.М. і завданими нею збитками позивачу полягає у тому, що саме внаслідок вказаної вище протиправної поведінки відповідача, позивач не одержав дохід, який він міг би отримати у разі своєчасного укладання відповідачем договору оренди землі.

З урахуванням даних проведеної перевірки та керуючись Порядком визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 року № 284 «Про Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам», Комісією для визначення збитків власникам землі та землекористувачам і втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва в м. Черкаси, було визначено загальний розмір збитків у вигляді неодержаного Черкаською міською радою доходу за час фактичного користування Відповідачем земельною ділянкою площею 0,0064 га без договору оренди за період з 01.11.2016 по 30.11.2019 (в межах строку позовної давності), розмір яких склав 9 638,96 грн.

Рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 11.02.2020 № 139 затверджено акт про визначення збитків власнику землі від 27.11.2019 № 10-2019. Пунктом 2 даного рішення визначено, що суму збитків відповідач повинен відшкодувати не пізніше одного місяця з дня прийняття цього рішення.

Листом департаменту фінансової політики Черкаської міської ради від 16.03.2020 № 472/18-08 повідомлено, що станом на 16.03.2020, вищезазначене рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради ФОП Міхняк Любов Мирославівна не виконала, визначені збитки не відшкодувала в добровільному порядку.

Листами від 15.05.2019 № 1819-01-25, 29.05.2019 № 2016-01-25, 18.11.2019 № 4675-01-25 на адресу ФОП Міхняк Л.М. направлялися повідомлення щодо проведення чергового засідання комісії для визначення збитків власникам землі та землекористувачам і втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва в м. Черкаси.

ФОП Міхняк Л.М. проігноровані дані запрошення щодо участі у засіданні вказаної комісії.

Станом на час розгляду справи відомостей про наявність перешкод щодо своєчасного укладення договору оренди землі та договору про відшкодування збитків (неодержаного доходу) відповідачем до суду не надано. Доказів відсутності вини у завданні збитків відповідач до суду також не подав.

Шкоду в розмірі 9 638,96 грн було заподіяно ФОП Міхняк Л.М. Позивачеві внаслідок вищезазначеної протиправної поведінки.

Отже мають місце (є доведеними) усі чотири елементи складу цивільного правопорушення, необхідні для притягнення відповідача до такої відповідальності як відшкодування збитків, отже вимоги позивача про стягнення збитків ФОП Міхняк Л.М. за фактичне користування земельною ділянкою без належного оформлення права користування ним є обґрунтованими та законними.

Аналогічні правові позиції викладено Верховним Судом України у постановах від 28.01.2015 у справі № 5023/3993/12, від 01.07.2015 у справі № 916/3311/14, від 30.11.2016 у справі № 922/1008/15 та Вищим господарським судом України у постановах від 30.09.2015 у справі № 904/10297/14, від 17.02.2016 у справі № 904/716/14, від 21.07.2016 у справі № 922/208/15.

Суд вважає розрахунок позивача щодо нарахування відповідачу суми збитків в розмірі 9 638,96 грн внаслідок протиправної поведінки обґрунтованим.

За таких підстав позовні вимоги про стягнення збитків за фактичне користування земельною ділянкою є обґрунтованими.

Стосовно позовної давності суд вважає за необхідне зазначити про таке.

Відповідачем у справі подано письмову заяву про застосування до позовних вимог наслідки спливу позовної давності.

Згідно ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно з ч. 4 ст. 267 Цивільного кодексу України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі є підставою для відмови в позові.

За змістом ч. 1 статті 261 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Позивач звернувся до суду з позовною заявою засобами поштового зв`язку 08 лютого 2021 року (вхідний номер 2138/21 від 09 лютого 2021 року) про стягнення збитків у вигляді неодержаного Черкаською міською радою доходу за час фактичного користування відповідачем земельною ділянкою площею 0,0064 га без договору оренди за період з 01.11.2016 по 30.11.2019, розмір яких склав 9 638,96 грн, отже з огляду на норми ст. 256, 257, 261 ЦК України до стягнення підлягають збитки за період з 08.02.2018 по 30.11.2019.

З урахуванням викладених положень чинного законодавства щодо строку позовної давності суд приходить до висновку, що заявлені до стягнення збитки не підлягають до задоволення: 719,76 грн за період з 01.11.2016 по 31.12.2016, 1 321,36 грн за період з 01.01.2017 по 31.12.2017, 330,34 грн за період з 01.01.2018 по 31.01.2018.

З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на суму 7 267,50 грн.

Стосовно розподілу судових витрат суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 129 ГПК України з відповідача на користь позивача (платника) підлягають до стягнення витрати на оплату судового збору в повному обсязі.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Міхняк Любові Мирославівни ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) на користь міського бюджету м. Черкаси (рахунок №UА0023002, банк: Казначейство України (ЕАП), одержувач платежу: УК у м. Черкаси, , МФО 899998, код бюджетної класифікації: 24062200) збитки у сумі 7 267,50 грн завданих фактичним користуванням земельною ділянкою без належного оформлення права користування нею.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Міхняк Любові Мирославівни ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) на користь платника - Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (вул. Б.Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000, ) - 2 270,00 грн витрат зі сплати судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене та підписане 14 квітня 2021 року.

Суддя О.В. Чевгуз