ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.04.2021 м. Ужгород Справа № 907/713/20

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,

За участю секретаря судового засідання Мешко Р.В.

розглянувши позовну заяву Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради, с. Сільце Іршавського району

до Іршавської районної ради Закарпатської області,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Опорний Сілецький заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області, с.Сільце, Іршавський район

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Відділ освіти Іршавської районної державної адміністрації, м. Іршава

про визнання недійсним та скасування пунктів 4-14 рішення тридцять першої сесії VІІ скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 21.07.2020 року № 676 "Про утворення опорного Сілетського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту"

За участю представників:

від позивача - не з`явилися

від відповідачів - не з`явилися

від третьої особи - не з`явилися

в с т а н о в и в:

Сілецька загальноосвітня школа І-II ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Іршавської районної ради Закарпатської області, треті особи Відділ освіти Іршавської районної державної адміністрації, Сілецька загальноосвітня школа І-IІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області, яким просить суд визнати протиправним та скасувати п.4-14 Рішення 31 сесії VII скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 21.07.2020 року №676 "Про утворення опорного Сілецького закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ст. Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту".

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 21.10.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків.

26.10.2020 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 30.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 907/713/20 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 24 листопада 2020 року. Цією ж ухвалою, залучено до часті у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Опорний Сілецький заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області (90121,Закарпатська область, Іршавський район, с.Сільце вул.Шкільна, буд. 27, ) та залучено до часті у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - відділ освіти Іршавської районної державної адміністрації (90100, Закарпатська обл., м. Іршава, вул. Шкільна, 17 ).

03.11.2020 до суду подано заяву представника Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради, с. Сільце Іршавського району б/н від 03.11.2020 про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 06.11.2020 розгляд заяви про забезпечення позову призначено на 24 листопада 2020 р.

Ухвалою суду від 24.11.2020 продовжено позивачу процесуальний строк для подання відповіді на відзив, відкладено розгляд заяви про забезпечення позову та підготовче засідання на 10 грудня 2020 року.

Ухвалою суду від 10.12.2020 відкладено розгляд заяви про забезпечення позову та підготовче засідання на 21.01.2020 року.

Ухвалою суду від 21.01.2021 відкладено підготовче засідання та розгляд заяви про вжиття заходів забезпечення позову на 09 лютого 2021 року. Також даною ухвалою задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою суду від 12.02.2021 витребувано у Центру надання адміністративних послуг та державної реєстрації Іршавської районної державної адміністрації (90100, Закарпатська обл., м. Іршава, площа Народна,1):реєстраційну справу щодо державної реєстрації припинення юридичної особи - Сілецької загальноосвітньої школи І- ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області (90124, Закарпатська обл., Іршавський р-н, с. Сільце, вул. Виноградна, буд. 17, корпус А, ) в строк до 01.03.2021. Попереджено Центр надання адміністративних послуг та державної реєстрації Іршавської районної державної адміністрації що у відповідності до ч. 8 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, судом будуть застосовані заходи процесуального примусу, передбачені пунктом 4 частини 1 статті 132 Господарського процесуального Кодексу України, а саме штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 1 ст. 135 ГПК України).

Ухвалою суду від 03.03.2021 року закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 16.03.2021 року.

16.03.2021 судове засідання не відбулося у зв`язку з тим, що у період з 15 по 16 березня 2021 року у господарському суді Закарпатської області проводилась санітарна дезінфекція приміщення у зв`язку з діагностуванням у працівників Господарського суду Закарпатської області SARS-CoV-2 та заборона доступу до приміщення суду відповідно до Наказу голови господарського суду Закарпатської області від 12.03.2021 року №01-02/6-о/д.

Ухвалою суду від 18.03.2021 відкладено розгляд справи по суті на 06 квітня 2021 року.

Позивач заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив посилаючись на їх обґрунтованість наявними у справі матеріалами. Вказує на те, що оскаржуване рішення порушує права учнів на освіту та є таким, що прийнято з порушенням законодавства.

Зокрема позивач зауважує, що оскаржуване рішення прийнято без проведення громадських слухань, за відсутності згоди сільської громади. Крім того з боку засновника - Іршавської районної ради та відділу освіти Іршавської районної державної адміністрації відсутні звернення як до районної так і до первинної профорганізації що також свідчить про недотримання процедури реорганізації.

За доводами позивача вищенаведені обставини в своїй сукупності вказують на протиправність оскаржуваного рішення та дають підстави для його скасування.

Водночас, позивач звертає увагу на те, що з метою оскарження деяких пунктів рішення, що є предметом позову, позивач звертався до Закарпатського окружного адміністративного суду. Проте, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2020 року відмовлено у відкритті провадження по справі №260/3294/20, а йому як позивачу роз`яснено, що дану справу належить розглядати в порядку господарського судочинства, а тому слід звернутися до Господарського суду Закарпатської області.

20 листопада 2020 року до суду представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач зазначив, що при прийнятті оскаржуваного рішення, засновником дотримано всі права учнів на здобуття освіти на відповідному рівні. Здобувачі освіти продовжують навчатись в тому ж закладі освіти на тих же умовах. Крім того відповідач звертає увагу, що фактичного вивільнення педагогічних працівників не відбулось, всі педагогічні працівники продовжують працювати.

Разом з тим, щодо не проведення громадських слухань відповідач вказує на те, що відповідно до частини 5 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 року №996, консультації з громадськістю організовує і проводить орган виконавчої влади, який є головним розробником проекту нормативно-правового акта або готує пропозиції щодо реалізації державної політики у відповідній сфері державного і суспільного життя. Однак згідно ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» районні ради - це органи місцевого самоврядування а не орган виконавчої влади.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих позивачем.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, який завершується розгляд справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані сторонами матеріали, заслухавши повноважних представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

На офіційному сайті Іршавської районної ради Закарпатської області оприлюднено рішення двадцять шостої сесії VII скликання від 20 грудня 2019 року № 582 «Про порядок проведення конкурсу на визначення опорного закладу загальної середньої освіти Іршавської районної ради», яким затверджено умови проведення районного конкурсу на визначення опорного закладу освіти критерії оцінювання та визначення переможців конкурсу. Районна рада делегує уповноваженому органу (відділу освіти Іршавської районної державної адміністрації) здійснити відповідні заходи щодо організації та проведення конкурсу. Рішення про проведення конкурсу приймає відділ освіти.

Пунктом 13 Умов проведення конкурсу на визначення опорного закладу освіти які є додатком до рішення Іршавської районної ради від 20.12.2019 року №582 передбачено, що рішення конкурсної комісії оформлюється протоколами, які підписуються усіма присутніми членами конкурсної комісії та оприлюднюються на веб-сайті уповноваженого органу впродовж одного робочого дня з дня проведення засідання конкурсної комісії.

На офіційному сайті відділу освіти Іршавської райдержадміністрації оприлюднено Протокол засідання конкурсної комісії з визначення опорного закладу серед закладів загальної середньої освіти Іршавського району від 14.02.2020 року. Зокрема, комісією вирішено визнати такими, що пройшли конкурс та визначено подати рішення комісії Іршавській районній раді для прийняття рішення про створення дев`яти опорних закладів району, в тому числі і про Сілецьку ЗОШ І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області.

21 липня 2020 року районною радою, на підставі протоколу конкурсної комісії з визначення опорного закладу від 14.02.2020 року №1, клопотання райдержадміністрації від 08.07.2020 року №02-18/866, враховуючи рекомендації постійної комісії районної ради з питань розвитку освіти, науки, молодіжної політики та національних меншин, духовності і спорту, прийнято рішення №676 «Про утворення опорного Сілецького закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту».

Відповідно до п. 1.1 статуту Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області (далі Статут) Сілецька загальноосвітня школа І-ІІ ступенів Іршавська районна рада Закарпатської області знаходиться у спільній власності територіальних громад сіл, міста району.

Засновником навчального закладу і власником приміщень, будівель, споруд які є в користуванні навчального закладу, є Іршавська районна рада, а органом управління - відділ освіти Іршавської районної державної адміністрації (п.1.5 Статуту).

Навчальний заклад самостійно приймає рішення і здійснює діяльність в межах своєї компетенції, передбаченої законодавством України, та власним статутом (п.1.9 Статуту).

Згідно п. 9.1 статуту Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області рішення, про реорганізацію або ліквідацію навчального закладу приймає засновник за погодженням з відповідною територіальною громадою.

За доводами позивача оскаржуване рішення порушує права учнів на освіту та є таким, що прийнято з порушенням законодавства, у зв`язку з чим, просить визнати недійсним та скасувати пункти 4-14 рішення тридцять першої сесії VІІ скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 21.07.2020 року № 676 "Про утворення опорного Сілецького закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту".

Оцінюючи подані позивачем докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, виходячи з наступного.

Відповідно до абзацу 2 пункту тридцятого частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради. (селищної, сільської, міської).

Засновник закладу освіти - орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа, рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов`язків засновника .(п.7ч.1 ст.1 ЗУ "Про освіту" в редакції на час виникнення спірних правовідносин).

Спеціальні закони - закони України "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту", "Про вищу освіту"(п.26 ч.1 ст.1 ЗУ "Про освіту").

У відповідності до ст. 2 ЗУ "Про освіту" законодавство України про освіту ґрунтується на Конституції України та складається із цього Закону, спеціальних законів, інших актів законодавства у сфері освіти і науки та міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку.2. Підзаконні нормативно-правові акти не можуть звужувати зміст і обсяг конституційного права на освіту, а також визначених законом автономії суб`єктів освітньої діяльності та академічних свобод учасників освітнього процесу. Листи, інструкції, методичні рекомендації, інші документи органів виконавчої влади, крім наказів, зареєстрованих Міністерством юстиції України, та документів, що регулюють внутрішню діяльність органу, не є нормативно-правовими актами і не можуть встановлювати правові норми.

У відповідності до ст. 4 "Про загальну середню освіту" (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) систему загальної середньої освіти становлять: заклади загальної середньої освіти всіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, навчально-виробничі комбінати, позашкільні заклади, науково-методичні установи та органи управління системою загальної середньої освіти, а також професійно-технічні та вищі навчальні заклади I-II рівнів акредитації, що надають повну загальну середню освіту.

Відповідно до статті 11 "Про загальну середню освіту" рішення про створення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності приймає його засновник (засновники).

Згідно з положеннями частини четвертої статті 36 Закону України «Про освіту» та частини шостої статті 11 Закону України «Про загальну середню освіту» реорганізація і ліквідація загальноосвітніх навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням сесії місцевої ради, державної і приватної форм власності - за рішенням засновника (засновників).

При цьому, спеціальним законом, який визначає повноваження органів місцевого самоврядування, і яким в першу чергу має керуватися відповідна рада, є Закон «Про місцеве самоврядування в Україні».

Стаття 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає, що районні та обласні ради - органи місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст.

У відповідності до ч. 2 ст. 43 ЗУ "Про місцеве самоврядування" районні і обласні ради можуть розглядати і вирішувати на пленарних засіданнях й інші питання, віднесені до їх відання цим та іншими законами.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що відповідач як засновник освітнього закладу мав повноваження щодо його реорганізації та ліквідації, тобто оскаржуване рішення прийняте в межах наданих законодавством повноважень.

Разом з тим, суд також перевіряє чи прийнято оскаржуване рішення в порядку та спосіб, встановлені законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України "Про загальну середню освіту" від 13 травня 1999 року №651-XIV, рішення про створення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності приймає його засновник (засновники). Заклади загальної середньої освіти створюються з урахуванням соціально-економічної та демографічної ситуації, а також відповідно до культурно-освітніх, соціально-економічних, національних і мовних потреб територіальної громади та/або суспільства.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №532 затверджено Положення про освітній округ та опорний заклад освіти (далі - Положення).

Відповідно до абз. 4 п. 3 Положення опорний заклад освіти є юридичною особою, має рахунки в органах Казначейства, самостійний баланс, штамп, печатку. Кількість здобувачів освіти опорного закладу освіти (без урахування їх кількості у філіях) повинно становити не менш як 200 осіб. Філія опорного закладу освіти не є юридичною особою і діє на підставі положення, затвердженого в установленому порядку. Філія забезпечує здобуття початкової освіти, а також за рішенням засновника - базової середньої освіти.

Згідно з п.9 Положення засновник утворює, ліквідовує, реорганізовує чи перепрофільовує (змінює тип) опорний заклад освіти та його філії (у тому числі шляхом реорганізації закладів освіти, що належать до сфери його управління) відповідно до вимог законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України "Про загальну середню освіту" №651-XIV батьки або особи, які їх замінюють, мають право вибирати навчальні заклади та форми навчання для неповнолітніх дітей; приймати рішення щодо участі дитини в інноваційній діяльності загальноосвітнього навчального закладу; обирати і бути обраними до органів громадського самоврядування загальноосвітніх навчальних закладів; звертатися до відповідних органів управління освітою з питань навчання і виховання дітей; захищати законні інтереси дітей.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2010 року № 996 затверджено Порядок проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики (далі - Порядок).

Пунктом 5 вказаної постанови рекомендовано органам місцевого самоврядування під час проведення консультацій з громадськістю та утворення громадських рад при органах місцевого самоврядування керуватися затвердженими цією постановою Порядком і Типовим положенням.

Згідно пунктів 2-3 Порядку консультації з громадськістю проводяться з метою залучення громадян до участі в управлінні державними справами, надання можливості для їх вільного доступу до інформації про діяльність органів виконавчої влади, а також забезпечення гласності, відкритості та прозорості діяльності зазначених органів.

Консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

Відповідно до п.5 Порядку консультації з громадськістю організовує і проводить орган виконавчої влади, який є головним розробником проекту нормативно-правового акта або готує пропозиції щодо реалізації державної політики у відповідній сфері державного і суспільного життя.

Інформація, пов`язана з організацією та проведенням консультацій з громадськістю, оприлюднюється у спеціально створеній рубриці "Консультації з громадськістю" офіційного веб-сайту органу виконавчої влади.

Згідно з п.11 Порядку консультації з громадськістю проводяться у формі публічного громадського обговорення, електронних консультацій з громадськістю (безпосередні форми) та вивчення громадської думки (опосередкована форма).

Консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення, електронних консультацій з громадськістю та вивчення громадської думки з одних і тих самих питань можуть проводитись одночасно.

При цьому, згідно пунктом 12 цього Порядку в обов`язковому порядку проводяться консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю щодо проектів нормативно-правових актів, які: стосуються конституційних прав, свобод та обов`язків громадян; стосуються життєвих інтересів громадян, у тому числі впливають на стан навколишнього природного середовища; передбачають провадження регуляторної діяльності у певній сфері; визначають стратегічні цілі, пріоритети і завдання у відповідній сфері державного управління (у тому числі проекти державних і регіональних програм економічного, соціального і культурного розвитку, рішення стосовно їх виконання); стосуються інтересів територіальних громад, здійснення повноважень місцевого самоврядування, делегованих органам виконавчої влади відповідними радами; визначають порядок надання адміністративних послуг тощо.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема, з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку. Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.08.2018 №359/6814/17.

Разом з тим, згідно п. 9.1 статуту Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області, рішення про реорганізацію або ліквідацію навчального закладу приймає засновник за погодженням з відповідною територіальною громадою.

Оскільки реорганізація навчального закладу має безпосередній вплив на учасників навчально-виховного процесу вказаного закладу, то оскаржуване рішення впливає на конституційне право, що є безумовною підставою для врахування думки територіальної громади при прийнятті такого рішення.

Проте прийняттю оскаржуваного рішення не передували консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення з метою урахування думки батьків учнів та інтересів самих учнів, що відповідачем не заперечується.

Враховуючи, що спірне рішення прийняте відповідачем без урахування думки жителів територіальної громади, суд вважає, що таке рішення прийняте не у спосіб та в порядку, що встановлені законом, порушує інтереси територіальної громади, а тому є протиправним.

Отже, враховуючи наведену правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах Верховного Суду від 14 серпня 2018 року у справі №359/6814/17 та від 06 лютого 2019 року у справі № 720/1536/16-а, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача стосовно того, що проведення консультацій з громадськістю у спірному випадку не передбачено чинним законодавством, оскільки такі вимоги визначені пунктом 12 Порядку і є згідно нього обов`язковими.

Крім цього, суд враховує, що згідно ст. 3 Конвенції «Про права дитини», схваленої резолюцією 44 сесії Генеральної Асамблей ООН від 20 листопада 1989 року № 44/25, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Отже, у випадку наявності будь-яких правових колізій, неповноти, нечіткості або суперечливості законодавства, що регулює спірні правовідносини, що стосуються інтересів дітей, з урахуванням положень ст. 3 Конвенції «Про права дитини», пріоритети повинні надаватися якнайкращому забезпеченню інтересів дітей.

Разом з тим, суд критично оцінює посилання відповідача на обставину, що вивільнення педагогічних працівників не відбулось, всі педагогічні працівники продовжують працювати, оскільки вказані обставини не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Частиною 4 ст. 13 ГПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Сілецької загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів Іршавської районної ради, с. Сільце Іршавського району про визнання недійсним та скасування пунктів 4-14 рішення тридцять першої сесії VІІ скликання Іршавської районної ради Закарпатської області від 21.07.2020 року № 676 "Про утворення опорного Сілецького закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту" підлягають задоволенню повністю.

У відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 76, 77, 86, 191, 195, ч. 1 ст. 202, ст.ст.231, 232, 233, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним та скасувати пункти 4-14 рішення Іршавської районної ради Закарпатської області (90100, Закарпатська область, м.Іршава, пл.Народна, 3, ) від 21.07.2020 року №676 «Про утворення опорного Сілецького закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області та затвердження Статуту».

3. Стягнути з Іршавської районної ради Закарпатської області (90100, Закарпатська область, м.Іршава, пл.Народна, 3, ) на користь: Сілецької загальноосвітньої школа І-ІІ ступенів Іршавської районної ради Закарпатської області (90124, Закарпатська обл., Іршавський р-н, село Сільце, вулиця Виноградна, будинок 17, корпус А, код ЄДПРОУ 22099565) суму 2102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.) у відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ на виконання рішення в порядку вимог п. 4 ст. 327 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду через відповідний місцевий господарський суд за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення складено: 12.04.2021.

Суддя О. Ф. Ремецькі