УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

09.04.2021Справа № 910/5317/21

За позовом Приватного акціонерного товариства "Київський річковий порт" (вул. Верхній Вал, буд. 70, м. Київ 71, 04071)

До 1) Компанії "ЛЕНДМАКС ТРЕЙДІНГ ЛТД" (LANDMAX TRADING LTD) (Перший поверх, Коммершал Хауз 1, острів Еден,Республіка Сейшельські острови)

2) Компанії Б.А.С.С. ФЕРНІЧЕ ЕНД ЕКВІНМЕНТ ЛІМІТЕД (B.A.S.S. FURNITURE AND EQUIPMENT LIMITED) (Іфігенеіас, 24 Третій порех, Кімната/офіс 303, Нікосія, Кіпр, Строволос, 2007)

про визнання правочину недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Київський річковий порт" (далі за текстом - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Компанії "ЛЕНДМАКС ТРЕЙДІНГ ЛТД" (LANDMAX TRADING LTD) (далі за текстом - відповідач - 1) та Компанії Б.А.С.С. ФЕРНІЧЕ ЕНД ЕКВІНМЕНТ ЛІМІТЕД (B.A.S.S. FURNITURE AND EQUIPMENT LIMITED) (далі за текстом - відповідач - 2) про визнання правочину недійсним та витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги обґрунтовані обставинами укладання договору купівлі - продажу нерухомості від 27.12.2013, укладеного між позивачем та відповідачем - 2, від імені позивача представником, який не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності, з перевищенням повноважень, наданих органу управління. У зв`язку з викладеним позивач просить суд визнати договір купівлі - продажу нерухомості від 27.12.2013, укладений між позивачем та відповідачем - 2, недійсним та витребувати у відповідача - 1, як власника об`єкту купівлі - продажу за вказаним договором на сьогоднішній день відповідне майно. Також позивач просить суд покласти на відповідачів витрати по сплаті судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

В позовній заяві позивач вказав, що подає позов до Господарського суду м. Києва, проте найменування суду відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців та громадських формувань - Господарський суду міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Стаття 164 ГПК України встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 2 указаної статті зазначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Додані до позовної заяви документи не засвідчені належним чином (на копіях відсутня дата засвідчення копії).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач або особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до п. 2 Правил надання поштового зв`язку, затверджених постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України міжнародне поштове відправлення з оголошеною цінністю - міжнародне реєстроване поштове відправлення з вкладенням паперів, документів або інших предметів, оцінка вартості яких визначається відправником., а відправлення "EMS" - міжнародне реєстроване поштове відправлення з вкладенням документів та/або товарів, що приймається, перевозиться і доставляється найшвидшим способом.

Відповідно до п. 70 Правил надання поштового зв`язку, затверджених постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України для пересилання дрібних пакетів, мішків "М", міжнародних посилок, міжнародних відправлень з оголошеною цінністю, відправлень "EMS" відправник у встановленому порядку заповнює митні декларації у кількості, що визначена країною призначення у Керівництві з приймання міжнародних поштових відправлень.

На підтвердження відправлення позовної заяви та додатків до неї відповідачам - 1, 2 позивач всупереч встановленим вимогам надав лише фіскальні чеки без митних декларацій.

Таким чином, Суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачам.

Відповідно до статті 170 ГПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Статтю 13 Закону України "Про міжнародне приватне право" внормовано, що документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Згідно з частиною 2 статті 74 Закону України "Про міжнародне приватне право" на вимогу суду, який розглядає справу, іноземна юридична особа має представити оформлений з урахуванням статті 13 цього Закону документ, що є доказом правосуб`єктності юридичної особи (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Так, як відповідачі - 1, 2 по даній справі є нерезидентами України, до позовної заяви мали бути додані докази правосуб`єктності таких осіб (витяг з торгового реєстру, тощо), проте докази правосуб`єктності відповідачів до позову додані не були.

Окрім того, п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 ст. 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлена в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ст. 3 Закону України "Про судовий збір").

Враховуючи наведені приписи чинного законодавства, вартість об`єкту нерухомості зазначену в спірному договорі, та приймаючи до уваги, що позивачем заявлено майнову та немайнову вимоги до відповідачів, позивач зобов`язаний був додати до позовної заяви докази сплати судового збору в загальному розмірі 64 712, 00 грн (4 162 800,00 * 1, 5% +2270,00 = 64 712, 00). Проте. доказів сплати судового збору позивачем до позовної заяви не додано, що підтверджується актом про відсутність вкладень від 02.04.2021, складеним відповідальними працівниками Господарського суду міста Києва.

Згідно з частиною 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що у позовній заяві повинен бути виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Статтею 173 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

При цьому зміст наведеної норм свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Позивач в позовні заяві об`єднав позовні вимоги щодо визнання договору недійсним до відповідача - 2 та щодо витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння до відповідача - 1.

Суд зазначає, що вказані вимоги є різними та самостійними, як щодо кожного з відповідачів так і щодо правового змісту таких вимог та відповідно мають різний предмет доказування.

Під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо кожного предмету спору окремо; необхідним є з`ясування наявності чи відсутності підстав для визнання договору спірного недійсним та щодо добросовісності набуття відповідачем - 1 права власності на нерухоме майно. Так, при розгляді заявлених позовних вимог суд повинен окремо надавати оцінку обставинам, які стосуються кожної із цих вимог окремо. Тому позивач, у відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України зобов`язаний обґрунтувати наявність підстав щодо доцільності об`єднання позовних вимог та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору. Проте, позивач в позовній заяві не навів обґрунтування щодо доцільності об`єднання позовних вимог до відповідачів - 1, 2 та впливу такого об`єднання на швидкість вирішення спору.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Оскільки позовну заяву підписано представником, то у відповідності до ч. 5 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника, зокрема на підписання позовної заяви.

Згідно положень ч. 4, 6, 7 ст. 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено Судом, позовну заяву підписано та подано представником позивача - адвокатом, на підтвердження повноважень якого було надано копію ордеру серії АІ № 1101934. В ордері зазначено, що повноваження адвоката не обмежуються. Вказаний ордер виписаний на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 12.11.2020, при цьому договір про надання правової допомоги д позовної заяви не додано.

За відсутності копії договору суд позбавлений можливості визначити права, які надаються адвокату, відповідно Суд дійшов висновку, що адвокат за ордером серії АІ № 1101934 наділений повноваженнями, перелік яких визначений ст. 20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», та не наділений будь - якими іншими повноваженнями.

Суд зазначає, що стаття 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні правові підстави ототожнювати наведені формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви.

Отже, представником позивача, відповідно до статті 60 ГПК України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви. Враховуючи вказане Суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Київський річковий порт" без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного найменування суду;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї належних доказів направлення відповідачам копії позовної заяви та доданих до неї документів;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї всіх доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оформлених відповідно до ст. 91 ГПК України;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї витягів з торгових реєстрів з офіційним перекладом на підтвердження правосуб`єктності відповідачів;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів сплати судового збору у встановлено порядку і розмірі;

- обґрунтування наявності підстав для об`єднання позовних вимог;

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду у конкретній справі забезпечується у спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва;

3) надіслання сторонами до канцелярії суду необхідних процесуальних документів;

4) ознайомленням із наявною інформацією на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5) ознайомлення із наявною інформацією в єдиному реєстрі судових рішень за посиланням: http://reyestr.court.gov.ua.

6) подання клопотання про надання судом процесуальних документів у електронному вигляді;

7) ознайомлення із матеріалами справи у встановленому порядку.

УВАГА!!! Спілкування із суддею (сектором судді) за межами вище означених способів отримання інформації процесуальним законодавством не передбачено, у тому числі і через засоби службового телефонного зв`язку !!!

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ з 10:00 до 16:00 у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого через канцелярію суду клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал довіреності та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.