ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2021м. ДніпроСправа № 904/4252/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Загинайко Т.В. за участю секретаря судового засідання Ступарик К.В. розглянув за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 (50074, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Книжна, 1а) в інтересах держави в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області (50101, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, площа Молодіжна, 1; ідентифікаційний код 33874388)

до Корпорації "Промбудіндустрія" (50051, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Орджонікідзе, буд. 3, кімната 3; ідентифікаційний код 31932966)

про повернення земельної ділянки розміром 0,0960 га, кадастровий номер :06:054:0222, розташованої на мікрорайоні Сонячний в місті Кривий Ріг у придатному до використання стані шляхом підписання акту приймання-передачі (повернення)

Представники:

від прокуратури: Міщук Н.П. - прокурор відділу прокуратури Дніпропетровської області посв. №058583;

від позивача: представник не з`явився;

від відповідача: представник не з`явився.

ПРОЦЕДУРА

Позивач - Керівник Криворізької місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№4348/19 від 20.09.2019р.), в якій просить зобов`язати відповідача - Корпорацію "Промбудіндустрія" повернути Криворізькій міській раді земельну ділянку розміром 0,0960 га, кадастровий номер :06:054:0222, розташовану на мікрорайоні Сонячний в місті Кривий Ріг у придатному до використання стані шляхом підписання акту приймання-передачі (повернення).

Позовну заяву було подано без додержання вимог, встановлених статтею 162 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2019р. позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Прокурором подано клопотання (вх.№45101/19 від 03.10.2019р.) на виконання вимог ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2019 року по справі №904/4252/19, яким було усунуто недоліки позовної заяви, визначені ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2019р.

Як вбачається ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 24.09.2019р. відправлено судом прокурору та поштове відправлення перебуває у точці видачі з 01.10.2019р., про що свідчить відстеження від 04.10.2019р. з сайту "Укрпошти".

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду у підготовче засідання на 31.10.2019 о 11:00 год.

Позивач у клопотанні (вх.№49769/19 від 31.10.2019р., яке надійшло засобами електронного зв`язку) поросить провести судове засідання, призначене на 31.10.2019р. об 11:00, без участі представника Криворізької міської ради, та повідомити додатково про дату і час наступного судового засідання посилаючись на те, що з огляду на зайнятість представників Криворізької міської ради у судових засіданнях Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справах №210/5658/18, №214/5238/19, та зважаючи на їх територіальну віддаленість, не вбачається за можливе забезпечити явку представника у судове засідання, що призначене Господарським судом Дніпропетровської області у справі №904/4252/19.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.10.2019р. відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 21.11.2019р. об 10:30 год.

У підготовче судове засідання 21.11.2019р. з`явився представник прокурора, представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явились, позивач у клопотанні (вх.№53567/19 від 21.11.2019р.), яке надійшло засобами електронного зв`язку) поросить провести судове засідання, призначене на 21.11.2019р. об 10:30, без участі представника Криворізької міської ради, та повідомити додатково про дату і час наступного судового засідання, посилаючись на зайнятість представників Криворізької міської ради у судових засіданнях Центрального апеляційного господарського суду у справі №904/9718/13, Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі №212/6275/18, Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі №216/2478/18.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.11.2019 зупинено провадження у справі №904/4252/19 до перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у справі №912/2385/18.

За приписами статті 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення; про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу; з дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується; провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, постановою Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 за результатами перегляду судового рішення у справі №912/2385/18 касаційну скаргу заступника прокурора Дніпропетровської області задоволено, постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21 травня 2019 року у справі № 912/2385/18 скасовано, а справу № 912/2385/18 направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.01.2021 про поновлення провадження у справі було поновлено провадження з 11.02.2021 та призначено до розгляду у підготовчому засіданні (загальне позовне провадження) на 11.02.2021 о 11:00 год.

Позивач у клопотанні (вх.№7186/21 від 11.02.2021) просить провести засідання без участі представника Криворізької міської ради.

У судове засідання з`явився прокурор, представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.02.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (загальне позовне провадження) на 25.03.2021 о 12:30 год.

У судове засідання 25.032.2021 з`явився представник прокуратури, представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явились.

Позивач у клопотанні (вх№14959/21 від 25.03.2021) просить провести судове засідання без його представника та повідомити про дату і час наступного судового засідання.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Судовий процес, на виконання статті 222 Господарського процесуального кодексу України, фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

У судовому засіданні 25.03.2021 було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Справу розглянуто відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

1. 14.10.2009 Криворізькою міською радою було прийнято рішення №3554 "Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки на мкр-ні Сонячному та надання її в оренду для будівництва автомийки на два пости" (надалі - Рішення), відповідно до якого відповідачу - Корпорації "Промбудіндустрія" було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва автомийки на два пости на мкр-ні Сонячному в Саксаганському районі, надано корпорації «Промбудіндустрія» в оренду терміном на 2 роки земельну ділянку житлової та громадської забудови площею 0,0960 га для будівництва автомийки на два пости на мкр-ні Сонячному в Саксаганському районі за рахунок відкритих земель із незначним рослинним покривом, не наданих у власність або користування, згідно з доданою схемою (пункти 1, 2) (а.с.22-24).

Відповідно до підпункту 3.2 пункту 3 Рішення директору корпорації «Промбудіндустрія» у тримісячний термін від дати прийняття рішення: - надати до відділу земельно-ринкових відносин виконкому міської ради технічну документацію із землеустрою та документи, необхідні для укладення договору оренди земельної ділянки; - укласти з міською радою договір оренди земельної ділянки та зареєструвати його в Криворізькому відділі Дніпропетровської регіональної філії державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах".

2. 23.02.2010 між позивачем - Криворізькою міською радою, як орендодавцем, та відповідачем - корпорацією «Промбудіндустрія», як орендарем, було укладено договір оренди земельної ділянки (надалі - Договір оренди), відповідно до пункту 1.1 якого орендодавець на підставі рішення міської ради від 14.10.2009 №3554 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку житлової та громадської забудови для будівництва автомийки на два пости, яка знаходиться на мкр-ні Сонячному в Саксаганському районі м. Кривого Рогу.

Згідно з пунктом 2 Договору оренди в оренду передається земельна ділянка площею 0,0960га.

Договір укладено на 2 роки. Після закінчення строку договору орендар, який належно виконував обв`язки відповідно до умов договору, має за інших рівних умов переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за два місяця до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію. Поновлення договору здійснюється на підставі ухваленого орендодавцем відповідного рішення (пункт 6 Договору оренди).

Пунктом 17 Договору оренди визначено, що передача земельної ділянки орендарю здійснюється у п`ятиденний термін після державної реєстрації цього договору за актом її приймання - передачі.

Відповідно до пунктів 18, 19 Договору оренди після припинення дії договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду; повернення земельної ділянки здійснюється за актом приймання - передачі (повернення).

Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації (пункт 45 Договору оренди).

Даний договір зареєстровано у Криворізькому відділі Дніпропетровської регіональної філії державного підприємства «Центр державного земельного кадастру», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 18.03.2010 за № 19.

3. Відповідно до акту від 18.03.2010 приймання - передачі земельної ділянки відповідачу було передано в оренду земельну ділянку житлової та громадської забудови площею 0,0960 га для будівництва автомийки в Саксаганському районі міста на мкр-ні Сонячному (а.с.50) .

4. Згідно актів від 10.06.2019 та від 28.09.2017 обстеження земельної ділянки посадовими особами виконкому Криворізької міської ради в порядку самоврядного контролю встановлено, що спірна земельна ділянка вільна від забудови та на даний час не використовується, є занедбаною (поросла очеретом) (а.с.54-55).

5. Матеріали справи містять листи Криворізької міської ради від 28.09.2017 №4243 та від 16.02.2018 №6/18-413 "Щодо повернення земельної ділянки", спрямовані відповідачу - корпорації "Промбудіндустрія", у яких зазначалося про необхідність повернення земельної ділянки у зв`язку із закінченням Договору оренди земельної ділянки (а.с.56, 57).

6. Відповідно до листа Виконавчого комітету Криворізької міської ради від 09.07.2019 №76-4208вих19 "Про надання інформації" корпорацією «Промбудіндустрія» вказана земельна ділянка Криворізькій міській раді не повернута (а.с. 59-60).

7. Відповідно до інформаційної довідки від 18.06.2019 №170681771 "Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна" щодо земельної ділянки з кадастровим номером :06:054:0222 у корпорації «Промбудіндустрія» відсутні будь-які об`єкти нерухомого майна у власності на вказаній земельній ділянці.

8. Згідно з інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, сформованою згідно запиту 16.07.2019, земельна ділянка з кадастровим номером :06:054:0222, місце розташування: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, мкр. Сонячний, належить Криворізькій міській раді, право оренди землі - Корпорації "Промбудіндустрія".

НОРМИ МАТЕРІАЛЬНОГО ТА ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ПРАВА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ ЩОДО ПРАВОВІДНОСИН, ЩО ВИНИКЛИ

Щодо представництва прокуратурою інтересів держави у суді. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Європейський Суд з прав людини також звертав увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) Європейський Суд з прав людини висловив таку думку (неофіційний переклад): "сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям "орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Так, порушення інтересів держави полягає в тому, що невиконання відповідачами зобов`язань за договорами купівлі-продажу, а також порушення вимог земельного законодавства в частині належного утримання об`єкта нерухомості, обмеження вільного доступу, наявності огорожі та охорони незавершеного будівництва нерухомого майна, розбирання якого не завершено, створює небезпеку для суспільства, порушує правила безпеки під час використання та спричиняє шкоду навколишньому природному середовищу. Також необхідність захисту інтересів держави полягає у забезпеченні відновлення економічних та майнових інтересів держави щодо спірної земельної ділянки у судовому порядку, забезпечення раціонального використання землі.

Судом враховано, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Проте, з метою захисту інтересів держави прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежним чином.

Так, у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 у справі №910/3486/18 суд дійшов висновку, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 18.04.2019 у справі №906/506/18, від 11.04.2019 у справі №904/583/18, від 13.02.2019 у справі №914/225/18, від 21.05.2019 у справі № 921/31/18.

Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично, надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушено інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушено законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання; і позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси, держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо у відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного королівства" суд проголосив, що засіб захисту повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Належний спосіб захисту, виходячи із застосування спеціальної норми права, повинен забезпечити ефективне використання даної норми у її практичному застосуванні - гарантувати особі спосіб відновлення порушеного права або можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Зокрема, така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 904/9169/17.

Необхідність захисту інтересів держави прокурором полягає у необхідності відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами держави і суспільства з одного боку та приватними інтересами - з іншого.

При цьому, як зазначено у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 сам факт незвернення до суду уповноваженим органом з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, територіальної громади, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 142 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно зі статтею 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" система місцевого самоврядування включає територіальні громади, сільські, селищні, міські ради, сільських, селищних, міських голів, виконавчі органи сільської, селищної, міської ради, районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, органи самоорганізації населення.

У відповідності до пункту «а» частини 2 статті 83 Земельного кодексу України у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності.

Відповідно до статті 152 Земельного коднесу України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Згідно зі статтями 16, 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

Згідно зі статтями 12, 122 Земельного кодексу України до повноважень міських рад у сфері земельних відносин на території міст належить розпорядження землями комунальної власності та контроль за їх використанням та охороною, додержання земельного законодавства.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного законодавства, використанням і охороною земель.

З огляду на вищенаведене, Криворізька міська рада є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Враховуючи, що органами уповноваженими державою на здійснення відповідних функцій в спірних правовідносинах (Криворізька міська рада), не забезпечено належного захисту інтересів держави, прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, діючи в межах своєї компетенції, передбаченої ст. 131-1 Конституції України.

Криворізька міська рада в листі від 09.07.2019 за №76-4208вих19 повідомила прокуратуру, що з питання повернення земельної ділянки міська рада до суду не зверталась (а.с.59).

Відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" Криворізькою місцевою прокуратурою №3 направлено лист - повідомлення від 10.09.2019 за № 76-6914 вих-19 до Криворізької міської ради про наявність підстав для представництва інтересів держави шляхом направлення позовної заяви до Господарського суду Дніпропетровської області (а.с.72).

Отже, при зверненні з даним позовом прокурором дотримано норми статті 53 Господарського процесуального кодексу України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру", визначено уповноважений орган місцевого самоврядування та належним чином обґрунтувано необхідність захисту інтересів держави у спірних правовідносинах внаслідок, у тому числі бездіяльності позивача.

У даній справі прокурор підтвердив підстави для представництва.

Щодо повернення спірної земельної ділянки. Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Положеннями частини 1 статті 93 Земельного кодексу України, статтею 1 Закону України "Про оренду землі" визначено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

У свою чергу, відповідно до положень статей 13, 14 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства; Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї сторони може бути посвідчений нотаріально; за земельні ділянки, надані в оренду, справляється орендна плата.

Відповідно до вимог статті 31 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі припиняться в разі закінчення строку, на який його було укладено.

Статтею 34 цього Закону визначено, що у разі припинення договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх потреб до орендодавця.

Відповідно до пункту 33 Договору оренди орендар зобов`язаний по закінченню терміну оренди, припиненні чи розірванні договору оренди звільнити земельну ділянку, привести її у належний стан та повернути орендодавцю (Криворізькій міській раді) за актом приймання-передачі (повернення) земельної ділянки.

Згідно зі статтею 73 Господарського кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно з частиною 1 статті 86 Господарського кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

ВИСНОВКИ СУДУ З ОБГРУНТУВАННЯМ

Договір оренди земельної ділянки закінчив свою дію 18.03.2012, докази в підтвердження продовження Договору оренди відповідачем не надано, у матеріалах справи відсутні.

На момент розгляду справи згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0222 значиться право оренди землі корпорацією «Промбудіндустрія».

Відповідач в порушення вищевказаних норм чинного законодавства у встановлений Договором оренди земельної ділянки строк земельну ділянку за кадастровим номером :06:054:0222 не повернув позивачу.

Враховуючи неправомірне володіння та використання відповідачем вказаної земельної ділянки, а також те, що відповідачем повідомлені прокурором у позові обставини не спростовані, суд вважає, що наявні підстави для задоволення позову.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача; стягненню з відповідача на користь прокуратури підлягає 1 921 грн. 00 коп.

Керуючись пунктом 19.1 Розділу ХІ Перехідних положень, статтями 123, 129, 232, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 (50074, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Книжна, 1а) в інтересах держави в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області (50101, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, площа Молодіжна, 1; ідентифікаційний код 33874388) до Корпорації "Промбудіндустрія" (50051, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Орджонікідзе, буд. 3, кімната 3; ідентифікаційний код 31932966) про повернення земельної ділянки розміром 0,0960 га, кадастровий номер :06:054:0222, розташованої на мікрорайоні Сонячний в місті Кривий Ріг у придатному до використання стані шляхом підписання акту приймання-передачі (повернення) - задовольнити.

Зобов`язати Корпорацію "Промбудіндустрія" (50051, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Орджонікідзе, буд. 3, кімната 3; ідентифікаційний код 31932966) повернути Криворізькій міської ради Дніпропетровської області (50101, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, площа Молодіжна, 1; ідентифікаційний код 33874388) земельну ділянку розміром 0,0960 га, кадастровий номер :06:054:0222, розташовану на мікрорайоні Сонячний в місті Кривий Ріг у придатному до використання стані шляхом підписання акту приймання-передачі (повернення).

Стягнути з Корпорації "Промбудіндустрія" (50051, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, вул. Орджонікідзе, буд. 3, кімната 3; ідентифікаційний код 31932966) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, м. Дніпро, проспект Д. Яворницького, буд. 38; ідентифікаційний код 02909938) 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп. - витрат по сплаті судового збору.

Видати накази.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Загинайко

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 238 ГПК України,

"05" квітня 2021.