ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

23 березня 2021 року м.Тернопіль Справа №921/696/20
Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Андрусик Н.О.

розглянув справу

за позовом: керівника Чортківської місцевої прокуратури, м.Чортків Тернопільської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, м.Тернопіль

до відповідача: Державного підприємства «Чортківське лісове господарство», м.Чортків Тернопільської області

про стягнення 1140944грн шкоди,

за участю представників:

прокурор: Вигонна І.В., прокурор, довіреність №15-30вих-20 від 18.09.2020;

позивача: Мартинюк З.І., завідувач сектору правового забезпечення - юрисконсульт, посвідчення №024 від 23.10.2019;

відповідача: не з`явився.

В порядку ст.ст.8, 222 Господарського процесуального кодексу України судом здійснювалося повне фіксування судового процесу технічними засобами.

Зміст позовних вимог, позиція позивача.

Керівник Чортківської місцевої прокуратури, м.Чортків Тернопільської області, звернувся 03.11.2020 (згідно накладної на поштове відправлення №204) до Господарського суду Тернопільської області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, м.Тернопіль, до Державного підприємства «Чортківське лісове господарство», м.Чортків Тернопільської області, про стягнення 1140944грн шкоди, заподіяної внаслідок несанкціонованої рубки дерев без наявності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги прокурором вказано, що за результатами здійсненої у 2017 році планової перевірки дотримання Державним підприємством "Чортківське лісове господарство" вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів виявлено факти незаконної рубки дерев на території ботанічного заказнику загальнодержавного значення "Яблунівський" Копичинського лісництва (квартал 47, виділ 5, площа 11га) та на території лісового заказнику загальнодержавного значення "Дача Галілея" Улашківського лісництва (квартал 48, виділ 18, площа 3,2га), внаслідок чого завдано шкоди природним комплексам заповідного об`єкту у розмірі 879201,50грн та 261742,50грн відповідно. При цьому прокурор стверджує, що оскільки спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі виданого дозволу на спеціальне використання природних ресурсів, тому видані відповідачем лісорубні квитки №51 від 08.02.2017 та №97 від 28.07.2017 на проведення вибіркових санітарно-оздоровчих рубок, в силу вимог Законів України "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про природно-заповідний фонд України", "Про перелік документів дозвільного характеру", не можуть вказувати на правомірність дій відповідача.

Щодо підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави зазначено таке.

В позовній заяві прокурор вказує, що Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області не пред`являлося до суду позову про стягнення збитків з посиланням на відсутність фінансування на видатки по сплату судового збору, на підтвердження чого долучено листи інспекції №1-1-05-4389 від 03.02.2019, №1-1-05-3697 від 06.10.2020.

За твердженнями прокуратури бездіяльність контролюючого органу призвела до порушення інтересів держави, адже з моменту виявлення правопорушення (листопад 2017-го року) завдана навколишньому природному середовищу шкода, залишається не відшкодованою. Порушення інтересів держави та суспільства у даному випадку полягають в неправомірному, всупереч закону та волі держави, використанні об`єктів навколишнього природного середовища, а також невідшкодуванні до державного та місцевого бюджетів розміру шкоди, завданої неправомірними діями. Прокурор зазначає про наявність у даному випадку підстав для представництва інтересів держави Чортківською місцевою прокуратурою в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, яка є уповноваженим суб`єктом владних повноважень, який не виконує покладені на нього функції, зокрема щодо вжиття заходів по відшкодуванню суми завданої відповідачем шкоди, в тому числі шляхом подання відповідного позову (з урахуванням додаткових обґрунтувань застосування прокурором представницьких повноважень №7064ВИХ-20 від 20.11.2020).

На виконання вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» листом №6638ВИХ-20 від 26.10.2020 Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області повідомлено про здійснення у спірних правовідносинах представницьких повноважень Чортківською місцевою прокуратурою в інтересах держави.

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області у письмових поясненнях №1-1-11-4171 від 16.11.2020 (вх.№8496 від 19.11.2020) та відповіді на відзив №1-1-11-4453 від 09.12.2020 підтримала поданий прокурором позов. При цьому зазначила, що відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №125, Інспекція є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується; здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами, вимог природоохоронного законодавства. Інспекція здійснює розрахунок розміру шкоди, збитків і витрат, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства; вживає в установленому порядку заходи досудового врегулювання спору, виступає позивачем та відповідачем у судах. Претензійно-позовна робота сектором правового забезпечення проводиться в порядку надходження матеріалів облікових справ (крім випадку пріоритетності справ щодо вжиття заходів реагування, по призупиненню (зупиненню) діяльності суб`єктів - господарювання), після вжиття заходів досудового врегулювання спору та небажання відповідача відшкодовувати збитки в добровільному порядку.

Оскільки порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства зафіксовано Актом позапланової перевірки від 10 листопада 2017 року, тому 12.12.2017, Інспекцією з метою досудового врегулювання спору відповідачу було надіслано претензію, яку ДП «Чортківське лісове господарство» задоволено частково шляхом сплати збитків в розмірі 10739,21грн.

Інспекцією заперечуються посилання відповідача щодо правомірності здійснення вибіркової санітарної рубки дерев згідно лісорубних квитків №51 від 08.02.2017 та №97 від 28.07.2017, оскільки ними (квитками) дозволено рубку з санітарно-оздоровчою метою і тому такі рубки дерев не можуть бути віднесені до видів спеціального використання лісових ресурсів, адже проведення таких господарських заходів на території природно-заповідного фонду, згідно з ст.91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» відноситься до спеціального використання природних ресурсів. Інспекція вказує, що на момент проведення перевірки на ділянці лісового заказника та ботанічного заказника рубки були завершені, лісодеревина вивезена, ділянка очищена від побутових залишків; проведено контрольний перелік пнів зрізаних дерев, здійснено їх заміри. Підприємством складено акт огляду місця заготівлі деревини, тобто дозволена дія лісорубного квитка завершена. Позивач вважає, що відповідач підміняє різні за своїм правовим регулюванням види лімітів на вирубку дерев, оскільки нормами ст.71 Лісового кодексу України визначено, що ліміт на заготівлю деревини встановлюється лише в порядку рубок головного користування, і не має стосунку до лімітів на спеціальне використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду; оскільки Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру» від 19.05.2011 №3392-УІ визначено, що документом дозвільного характеру у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду є дозвіл на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду (пункт 36 Переліку документів дозвільного характеру). Щодо внесених Законом України №2362-VIII від 22.03.2018 доповнень до ст. 91 до Закону України «Про природно-заповідний фонд України», Інспекцією зазначено, що даним законом упорядковано та доповнено вимогу статтю 9 частиною п`ятнадцятою в частині отримання лімітів на підставі рішення науково-технічних рад установ природно-заповідного фонду зони діяльності підприємства.

05.10.2012 Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Тернопільській області, відповідно до статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», видано ДП «Чортківське лісове господарство» охоронне зобов`язанням №04-40 на Ботанічний заказник загальнодержавного значення «Яблунівський», площею 2103га, а 18.09.2012 - охоронне зобов`язання за №16-57 на Лісовий заказник загальнодержавного значення «Дача Галілея», площею 1856га, де в розділах «Режим охорони та збереження» зобов`язано відповідача господарську, наукову, природоохоронну та іншу діяльність здійснювати відповідно до Положення про ці заказники. Пунктом 3.3 Положення встановлено, що спеціальне використання природних ресурсів у межах території Заказника здійснюється на підставі дозволів, виданих уповноваженим на те органом державної влади, в порядку, передбаченому законодавством, у межах лімітів, установлених Мінприроди. Отже відповідач, підписавши охоронні зобов`язання, зобов`язався здійснювати господарську діяльність, в тому числі спеціальне використання природних ресурсів на території заказників з дотримання вимог Положення про них та інших нормативних документів та нести відповідальність за належний стан об`єктів природно-заповідного фонду та встановленого режиму використання природних ресурсів в межах заказників.

Посилання відповідача, котрі ґрунтуються на Висновку науково-правової експертизи щодо приналежності рубок формування та оздоровлення лісів до спеціального використання природних ресурсів, наданого Інститутом держави і права ім.В.М. Корецького НАН України від 15.01.2018 №126/4-е Інспекцією також заперечується, оскільки такий Висновок розроблений щодо конкретного випадку по Волинській області та носить рекомендаційно-інформативний характер, а щодо посилання відповідача на лист Мінприроди від 16.10.2015 №5/1-8/12845-15, то такий визнано недійсним (лист від 12.10.2016 №5/3-8/9646-16).

Обґрунтовуючи неможливість звернення з позовною заявою про примусове стягнення суми завданої навколишньому природному середовищу шкоди зазначено про відсутність коштів на сплату судового збору; Інспекція фінансується за рахунок асигнувань з Державного бюджету України, які розподіляються щомісячною розбивкою, тому зазначає про недостатність коштів для сплати судового збору. Також, немаловажною обставиною, яка унеможливила звернення Інспекції з даним позовом, позивач вважає й штатну чисельність спеціалістів-юрисконсультів, а також їх плинність і, у зв`язку з цим Інспекцією прийнято рішення про звернення 03.12.2019 до Чортківської місцевої прокуратури про вжиття прокуратурою у спірних правовідносинах представницьких функцій відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Вважає, що представництво інтересів держави органами прокуратури по відшкодуванню заподіяних відповідачем збитків є вчинені у відповідності з вимогами закону.

Заперечення відповідача.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву без номеру від 27.11.2020 (вх.№8774 від 01.12.2021). Зокрема вказує, що для використання природних лісових ресурсів під час проведення лісогосподарських заходів (рубок формування та оздоровлення лісів), у тому числі на територіях природно-заповідного фонду, лісовпорядкуванням встановлюються щорічні обсяги проведення рубок в залежності від стану насадження, повторюваності видів рубок тощо. У такому випадку встановлення та затвердження нормативів, лімітів на заготівлю деревини органами державної влади не розглядається, оскільки лісогосподарські заходи підприємством здійснюються за станом насаджень з метою покращення їх якісної оцінки та підвищення продуктивності.

У 2017 році ДП «Чортківське лісове господарство» на власній території власними силами з санітарно-оздоровчою метою, для поліпшення стану лісів здійснило вибіркові санітарні рубки на підставі лісорубних квитків, виданих саме на такий вид рубок, що підтверджується Актом перевірки від 10.11.2017, на який посилається прокурор в позові. Видачі лісорубних квитків №51 від 08.02.2017 та №97 від 28.07.2017 на проведення вибіркових санітарних рубок на території ботанічного заказнику загальнодержавного значення «Яблунівський» та лісового заказнику загальнодержавного значення «Дача Галілея» (Улашківське та Копичинське лісництво) ДП «Чортківське лісове господарство») передувала низка дій з боку відповідача, а саме: 1) повідомлення спеціалістів ДП «Чортківське лісове господарство» від 10.10.2016 про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень по Улашківському (урочище «Галілея») та Копичинському (урочище «Яблунів») лісництвах; 2) звернення ДП «Чортківське лісове господарство» до ДСЛП «Львівлісозахист» щодо направлення спеціалістів для обстеження лісових деревостанів на предмет доцільності призначення заходів з поліпшення санітарного стану лісів; 3) отримання Висновку ДСЛП «Львівлісозахист» про доцільність проведення вибіркових санітарних рубок (Акти лісопатологічних обстежень насаджень на доцільність проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів від 27.12.2016, від 26.05.2017); 4) отримання погодження Управління екології та природних ресурсів ТОДА на проведення вибіркових санітарних рубок в межах природно-заповідного фонду підприємства (№3-1/72 від 12.01.2017 та №05/1073 від 16.06.2017); 5) погодження Тернопільським обласним управлінням лісового та мисливського господарства виписок лісорубних квитків ДП «Чортківське лісове господарство», в тому числі і на вибіркові санітарні рубки в межах природно-заповідного фонду підприємства (протоколи №5/2017 від 01.02.2017, №27/2017 від 03.07.2017). Підприємство звертає увагу на те, що лісорубні квитки №51 від 08.02.2017, №97 від 28.07.2017 на проведення вибіркових санітарних рубок ніким не оскаржені та не скасовані, а відтак є чинними.

На думку відповідача підприємством виконано на підставі лісорубних квитків санітарні рубки, що належать до рубок догляду, котрі здійснюються з метою охорони та захисту лісів і не пов`язані з веденням лісового господарства. Вказує, що санітарні рубки здійснюються у виді вибіркових санітарних рубок, суцільних санітарних рубок і ліквідації захаращеності. Особливістю санітарних рубок є те, що вони призначаються в лісах усіх категорій; виключення становлять праліси, квазіпраліси та природні ліси. При цьому відповідач стверджує, що заготівля деревини може здійснюватися не лише при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, але й в процесі проведення лісогосподарських заходів з поліпшення якісного складу лісів і така заготівля не належить до використання лісових ресурсів (ані спеціального, ані загального) (том 1, а.с.133).

Одержання додаткових лімітів та дозволів станом на 2017 рік законом не вимагалося. Спираючись також на Висновок науково-правової експертизи щодо належності рубок формування та оздоровлення лісів до спеціального використання природних ресурсів, а також особливостей регулювання здійснення лісогосподарських заходів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду України науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім.В.М.Корецького НАН України від 15 січня 2018 року №126/74-е. Вказує, що формування та оздоровлення лісів до спеціального використання природних ресурсів не відноситься; такі рубки в межах оздоровлення лісів природно-заповідного фонду мають здійснюватися власниками лісів та постійними лісокористувачами за спеціальним дозволом - лісорубним квитком з додержанням вимог Лісового кодексу України і Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (том 1, а.с.132). Наводить інші доводи.

А тому відповідач вважає, що доводи прокурора про необхідність отримання лісгоспом на проведення вибіркових рубок спеціальних дозволів в уповноваженого на те органу у сфері охорони навколишнього природного середовища у межах лімітів, встановлених Міністерством екології та природних ресурсів України є такими, що не ґрунтуються на Законі та підзаконних нормативних актах.

Щодо норми ч.2 ст.9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд», яка визначає порядок спеціального використання природних ресурсів, відповідачем зазначено, що вона не поширюється на діяльність, відмінну від використання, в тому числі таку, як відтворення лісів з метою поліпшення їх якісного складу шляхом здійснення рубок формування і оздоровлення лісів. З метою поширення законодавчої вимоги щодо обов`язковості наявності лімітів на використання природних ресурсів також і на види рубок, які не пов`язані з використанням природних ресурсів (в тому числі рубки формування і оздоровлення лісів та інші види рубок), Законом №2362-VIII від 22.03.2018 стаття 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд» була доповнена частиною п`ятнадцятою, згідно з якою проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших видів рубок здійснюється в межах затверджених планів та на підставі рішень науково-технічних рад установ природно-заповідного фонду згідно з лімітом на використання природних ресурсів на підставі дозволів». Даний закон не має зворотної сили в часі, а рубки формування і оздоровлення лісів відповідач здійснював в 2017 році, тобто до набрання цим законом чинності, відтак, зазначені положення ч.15 ст.91 Закону не можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою суду від 09.11.2020 відкрито провадження у справі №921/696/20 за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 08.12.2020, котре відкладалося на 12.01.2021, а згодом в засіданні оголошувалася перерва, востаннє до 09.02.2021.

Строк здійснення підготовчого провадження у даній справі, згідно з ухвали суду від 12.01.2021 продовжувався на 30 днів (до 09.02.2021 включно).

Ухвалою суду від 12.01.2021 відмовлено у задоволенні заяви без номеру від 30.11.2020 (вх.№8898 від 03.12.2020) фізичної особи ОСОБА_1 , с.Добрівляни Заліщицького району Тернопільської області, про вступ у справу №921/696/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Судом ухвалою від 12.01.2021 відмовлено у задоволенні заяви без номеру від 30.11.2020 (вх.№8899 від 03.12.2020) та від 09.02.2021 - повторно поданої заяви без номеру від 26.01.2021 (вх.№712 від 27.01.2021) фізичної особи ОСОБА_2 про вступ у справу №921/696/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача за безпідставністю.

Ухвалою від 09.02.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні на 23.02.2021, яке відкладалося на 16.03.2021 з оголошенням перерви до 23.03.2021.

В судовому засіданні прокурор та позивач підтримали доводи та заперечення, наведені у підготовчому провадженні.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини неявки та їх поважність суду не повідомив; правом на подання заяв по суті спору з долученням до справи доказів, що стосуються предмету спору, підприємство скористалося шляхом подання відзиву на позов; заперечення на відповіді прокуратури на відзив на позов відповідачем не було подано. Наявне у справі рекомендоване повідомлення №001 від 18.03.2021 про вручення ухвали суду від 16.03.2021 свідчить про належне повідомлення сторони відповідача про судове засідання.

Оскільки у даному випадку неявка відповідача не є перешкодою для розгляду справи, наявних у справі доказів достатньо для вирішення спору по суті, зважаючи на тривалість провадження, суд вважає за можливе розглянути справу у даному судовому засіданні.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.233 ГПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Рішення приймаються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу. Після виходу з нарадчої кімнати, відповідно до ст.240 ГПК України, у судовому засіданні 23.03.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

На підставі постанов Ради Міністрів Української РСР №500 від 28.10.1974 «Про створення державних заказників в Українській РСР», №617 від 16.12.1982 «Про доповнення переліків державних заказників Української РСР» створено лісовий заказник загальнодержавного значення «Дача Галілея» та ботанічний заказник загальнодержавного значення «Яблунівський».

Відповідно до Положення Про лісовий заказник загальнодержавного значення «Дача Галлея» та Положення Про ботанічний заказник загальнодержавного значення «Яблунівський», котрі затверджено наказами Міністерства екології та природних ресурсів України №№325, 388 від 02.08.2012 заказники створено з метою збереження у природному стані та відтворення унікального для Західного Поділля високопродуктивного лісового масиву, охорони рідкісних рослин (п.2.1 Положень). Згідно з п.3.3 Положень спеціальне використання природних ресурсів у межах території заказників здійснюється на підставі дозволів, виданих уповноваженими на те органами державної влади у порядку, передбаченому законодавством, у межах лімітів, установлених Мінприроди.

Відповідно до п.п.1.3, 1.7, 3.4, 3.5 Положень, забезпечення режиму охорони території земельних ділянок у межах заказників здійснюється землекористувачем, - ДП «Чортківське лісове господарство», на якого оформляється охоронне зобов`язання щодо додержання встановленого режиму території.

08.09.2012 Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Тернопільській області відповідно до ст.53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» видано ДП «Чортківське лісове господарство» охоронне зобов`язання №16-57. Згідно якого під охорону підприємства - лісгоспу передано лісовий заказник загальнодержавного значення «Дача Галілея», площею 1856га, з метою збереження у природному стані штучного високопродуктивного лісового масиву для наукових, пізнавальних, господарських цілей. Даний заповідний об`єкт розташований у кварталі 29-74 Улашківського лісництва Державного підприємства «Чортківське лісове господарство» у межах лісового урочища «Дача Галілея». Територія заказника розміщена в межах шести сільських рад Чортківського та Борщівського районів Тернопільської області (Озерянської сільської ради Борщівського району та Росохацької, Залісянської, Сосулівської, Улашківської, Заболотівеької, Милівецької сільських рад Чортківського району), входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання, і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Відповідно до охоронного зобов`язання на території заказника заборонено проведення господарської діяльності, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного її стану, суперечить цілям і завданням заказника.

05.10.2012 Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Тернопільській області відповідно до ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» видано ДП «Чортківське лісове господарство» охоронне зобов`язанням №04-40, згідно якого лісгоспу передано під охорону ботанічний заказник загальнодержавного значення «Яблунівський», площею 2103 га. Даний заповідний об`єкт розташований у кварталах -16. 30-40, 46-56, 63-70, 73, 74 Копичинського лісництва Державного підприємства «Чортківське лісове господарство», у межах лісового урочища «Дача «Яблунів», поблизу сіл Яблунівка, Тудорівка, Майдан, Чабарівка та міста Копичинці Гусятинського району, входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання, і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Згідно з даним охоронним зобов`язанням на території заказника заборонено проведення господарської діяльності, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного її стану, суперечить цілям і завданням заказника. Природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання.

Тобто, відповідач, підписавши охоронні зобов`язання, зобов`язався здійснювати господарську діяльність, яка не суперечить цільовому призначенню, меті та завданню заказників та з дотриманням режиму охорони та збереження природно-заповідного фонду.

Відповідно до листа №1196від 14.12.2016 та №489 від 24.07.2017 відповідач просив ДСЛП «Львівлісозахист» направити спеціалістів для обстеження лісових деревостанів на предмет доцільності призначення санітарно-оздоровчих заходів, в тому числі по Улашківському лісництву у кварталі 48 виділі 18 вибіркову санітарну рубку на площі 3,2га; по Копичинському лісництву у кварталі 47 виділ 5 - вибіркову санітарну рубку на площі 11га, надавши Перелік лісових ділянок (а.с.141-145, том 1).

27.12.2016 комісією в складі начальника Тернопільського ОЛПП ДСЛП «Львівлісозахист» Луцика В.М., інженера лісопатолога Тернопільського ОЛПП ДСЛП «Львівлісозахист» Лучки В.В., в присутності головного лісничого ДП «Чортківське лісове господарство» Попеля Р.Й. проведено лісопатологічне рекогносцирувальне обстеження лісових деревостанів методом походових ліній з уточненням границь шляхом проходження по периметру ділянок з метою діагностики патологічних процесів в деревостанах, встановлення частки пошкоджених дерев, які підлягають обов`язковій вирубці з складанням лісовпорядних матеріалів (додатки до акту).

Згідно з цього Акту по Улашківському лісництву у кварталі 48 виділ -18 встановлено провести вибіркову санітарну рубку в основному за рахунок пошкоджених дерев дуба IV-VI категорій; частково - ясена з метою збереження лісової фауни природним укриттям.

26.05.2017 комісією у складі начальника Тернопільського ОЛПП ДСЛП «Львівлісозахист» Луцика В.М., інженера лісопатолога Тернопільського ОЛПП ДСЛП «Львівлісозахист» Лучки В.В., за участю начальника лісогосподарського відділу ДП «Чортківське лісове господарство» Баранюка М.І та провідного інженера захисту лісів Дереворіза С.Я., в присутності відповідальних осіб лісництва проведено лісопатологічне обстеження лісових насаджень ДП «Чортківське лісове господарство» на предмет доцільності проведення в заходів з поліпшення санітарного стану лісів, про що складено Акт. Лісопатологічне обстеження проводилося рекогносцирувальним методом по ходових лініях з уточненням границь шляхом проходження по периметру ділянок та по ходових лініях з метою діагностики патологічних процесів в деревостанах, встановлення частки пошкоджених дерев, які підлягають обов`язковому вирубуванню згідно вимог Санітарних правил в лісах України.

Згідно цього Акту по Копичинському лісництву у кварталі 47 виділі 5 встановлено ураження стовбура та коріння дерев ясена халаровим раком; вирішено провести вибіркову санітарну рубку за рахунок пошкоджених дерев IV-VI категорій санітарного стану; інтенсивність вибірки - слабка.

Листом №05/1073 від 16.06.2017 та №3-1/72 від 12.01.2017 Управління екології та природних ресурсів Тернопільської ОДА погодило перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів по ДП «Чортківське лісове господарство» у межах територій природно-заповідного фонду, загальною площе 80,3га та 129,4га, відповідно.

Згідно Протоколу №27/2017 та №5/2017 комісією в особі т.в.о першого заступника начальника - начальника відділу лісового та мисливського господарства, охорони і захисту лісів Нички Л.З., головних спеціалістів мисливського господарства, охорони і захисту лісів Гуменюка І.Р., Приймачука І.М., Маланчука А.В. на підставі огляду лісовпорядних матеріалів погоджено виписку лісорубних квитків, зокрема ДП «Чортківське лісове господарство» на проведення рубок формування і оздоровлення лісів.

08.02.2017 ДП «Чортківське лісове господарство» видано лісорубний квиток №51 на вибіркову санітарну рубку по пнях 82м3 деревини (3м3 - ділової маси, 68м3 - дров`яної маси, (всього 71м3 ліквідної стовбурної маси), 6м3 - ліквіду з крони, 5м3 - хворосту і стручків) в Улашківському лісництві, зокрема, у кварталі 48, виділ 18 на площі 3,2га за рахунок заходів з формування і оздоровлення лісів відповідно до завдань 2017 року.

28.07.2017 ДП «Чортківське лісове господарство» видано лісорубний квиток №97 на вибіркову санітарну рубку по пнях 146м3 деревини (16м3 - ділової, 111м3 - дров`яної маси (всього 127м3 ліквідної маси), 7м3 - ліквіду з крони, 12м3 - хворосту і стручків) в Копичинському лісництві за рахунок заходів з формування і оздоровлення лісів відповідно до завдань 2017 року.

Згідно Акту огляду місць заготівлі деревини від 02.08.2017 фактично по лісорубному квитку №51 в Улашківському лісництві ДП «Чортківське лісове господарство» здійснено у кварталі 48, виділ 18 санітарну рубку по пнях 88,513м3 деревини, в тому числі 2,905м3 ділової деревини, 80,608м3 дров`яної (в тому числі 50,608м3 для технологічних потреб), 5м3 хворосту.

По лісорубному квитку №97 в Копичинському лісництві ДП «Чортківське лісове господарство» фактично здійснено у кварталі 47, виділ 5 санітарну рубку по пнях 155,233м3 деревини, в тому числі: 18,106м3 ділової деревини, 126,127м3 дров`яної деревини (з неї 19,175м3 для технологічних потреб) та 12м3 хворосту, хмизу і сучків (Акт огляду місць заготівлі деревини від 30.10.2017).

Згідно листа №5/4-8/1285-19 від 01.02.2019 Мінприроди надано інформацію щодо затвердження лімітів на використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення на території ДП «Чортківське лісове господарство» впродовж 2013-2015 років (а.с.116-125, том 2), згідно якого слідує, що на вибіркову санітарні рубку у кварталі 48, виділ 18 на площі 3,2га по Улашківському лісництву та у кварталі 47, виділ 5 на площі 11га Копичинського лісництва ліміти не затверджувалися.

Встановлено, що в період з 03.11.2017 по 10.11.2017 Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на підставі наказу №331 від 30.10.2017 та направлення №573 від 30.10.2017 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) на предмет дотримання ДП «Чортківське лісове господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про проведення якого було повідомлено на підставі повідомлення №2-1/3463 від 19.10.2017.

За результатами проведеної перевірки Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області складено Акт від 20.11.2017, який підписано інспекторами Інспекції, а також без зауважень чи будь яких інших застережень - директором ДП «Чортківське лісове господарство» Фреяком В.Й. та отримано один примірник Акту.

Як вбачається із змісту Акту перевірки, в ході перевірки було встановлено факт рубки дерев, зокрема, на території Копичинського та Улашківського лісництв без наявності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Згідно Акту встановлено:

І. по ботанічному заказнику загальнодержавного значення «Яблунівський», загальною площею 2103га: у кварталі 47 виділ 5 на площі 11,0га проведено вибіркову санітарну рубку 2017 року. Ділянка включена у перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів, який погоджений ДСЛЗП «Львівлісозахист» та Управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації. Виявлено відсутність ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів в межах території та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення на 2017 рік, виданих згідно вимог ст.91 Закону України «Про природно-заповідний фонд». На проведення рубки ДП «Чортківське лісове господарство» видано дозвіл - лісорубний квиток від 28.07.2017 №000709. Площа рубки відмежована в натурі стовпчиками з відповідними написами Рубка в стадії проведення, лісопродукція вивезена, ділянка очищається від порубкових залишків. Згідно представлених матеріалів відводу в рубку призначено 224 дерева, в тому числі: модрини 62 шт., дуба червоного 54 шт., черешні 5 шт., граба 19 шт., ясена 78 шт., берези 4 шт. та клена 2 дерева. Нa ділянці проведено контрольний перелік пнів зрізаних дерев, згідно якою обліковано 222 пні зрізаних дерев, в тому числі: модрини 62 шт., дуба червоного 54 шт., граба 19 шт., ясена 78 шт., черешні 4 шт., берези 3 шт., клена 2 шт. Крім того, обліковано два відведених у рубку дерева та не зрізаних: береза діаметр па висоті 1,3 м - 24 см та черешня діаметра на 1,3м - 20м.

ІІ. по лісовому заказнику загальнодержавного значення «Дача Галілея», загальною площею 1856га. Наявні інформаційні та охоронні знаки встановленого взірця. У кварталі 48 виділ 18 площа 3,2 га проведено вибіркову санітарну рубку 2017 року. Ділянка включена у перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів, який погоджений ДСЛЗІІ «Львівлісозахист» та Управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації. Ліміт та дозвіл на спеціальне використання природних ресурсів в межах території та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення на 2017 рік, виданий згідно вимог ст.9-І Закону України «Про природно-заповідний фонд», відсутній. На проведення рубки ДП «Чортківське лісове господарство» видано дозвіл - лісорубний квиток від 08.02.2017 №540312. Площа рубки відмежована в натурі стовпчиками з відповідними написами. Рубка завершена, лісопродукція вивезена, ділянка очищена від порубних залишків, що відображено в Акті огляду місця заготівлі деревини від 02.08.2017. Згідно представлених матеріалів відводу в рубку призначено 79 дерев, в тому числі: дуба 51 шт., черешні 3шт., граба 19шт., ясена 2 шт., береста 1 шт. та ялини 2 дерева.

На ділянці проведено контрольний перелік пнів зрізаних дерев, згідно якого обліковано всього 69 пнів, в тому числі: дуба 43шт., граба 19шт., черешні 2шт., береста 1шт., ясена 2 шт. та ялини 2 шт.

За наслідками перевірки 10.11.2017 Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області видано припис №2-1 /3725 про усунення виявлених правопорушень, відповідно до якого зобов`язано ДП «Чортківське лісове господарство» зобов`язано, зокрема, у строк до 09.05.2018 (постійно) спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснювати в межах лімітів та дозволів, виданих згідно вимог ст.91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

У відповідь на припис листом №1414 від 06.12.2017 ДП «Чортківське лісове господарство» повідомлено про проведення такого заходу як доповнення лісових культур: в кварталі 2 виділ 21 на площі 1,6га Колиндянського лісництва; кварталі 20 виділ 13 на площі 4,3га Більче-Золотецького лісництва; кварталі 54, виділ 6,1 на площі 1,6га Борщівського лісництва.

Також, у зв`язку з виявленими порушеннями, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на підставі постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» проведено розрахунок розміру заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд шкоди та визначено її розмір. Розмір шкоди, заподіяної природним комплексам заповідного об`єкту внаслідок рубки дерев без наявності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів по заказнику загальнодержавного значення «Дача Галілея» у розмірі 261742,50грн та за шкоду, завдану в межах ботанічного заказника загальнодержавного значення «Яблунівський» - в розмірі 879201,50грн.

З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на адресу ДП «Чортківське лісове господарство» надіслано претензію №2-1/4100 від 12.12.2017 про відшкодування 1140944грн заподіяної шкоди. До претензії також долучено Розрахунки завданої шкоди, втім вказана претензія відповідачем залишена без розгляду та задоволення.

Факт невідшкодування ДП «Чортківське лісове господарство» завданої державі матеріальної шкоди в добровільному порядку послугувало підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду.

Згідно додатково поданих прокуратурою доказів, зокрема Висновку експерта за результатами проведення додаткової судової інженерно-геологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000085 №1525/20-22від 22.12.2020 (а.с.96-104, том 2) вибіркова санітарна рубка, проведена в 47 кварталі 5 виділ Копичинського лісництва ДП «Чортківське лісове господарство» на підставі лісорубного квитка №97 серії ТЕ JIPK №000709 від 28.07.2017 на площі 11га на території об`єкту природно-заповідного фонду ботанічного заказника загальнодержавного значення «Яблунівський» належить до спеціального використання природних ресурсів. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством спільно з представниками Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, вирубки 222-х дерев на території ботанічного заказника загальнодержавного значення «Яблунівський» (в кварталі 47 виділі 5 Копичинського лісництва ДП «Чортківське лісове господарство») становить 884353,50грн. Вибіркова санітарна рубка, проведена в кварталі 47 виділ 5 Копичинського лісництва ДП «Чортківське лісове господарство», що знаходиться в межах території ботанічного заказника загальнодержавного значення «Яблунівський», належить до лісогосподарських заходів, пов`язаних із заготівлею деревини, для проведення якої необхідно було встановлювати ліміти на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Суд, встановлюючи наявність підстав для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді із зазначенням уповноваженого органу, в інтересах якого заявлено позов, виходить з наступного.

Статтею 131-1, п.3 ч.1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. ч. 3, 5 статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Частиною 4 статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (ч. 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Системне тлумачення положень ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18, від 30.07.2020 у справі №904/5598/18, від 17.08.2020 у справі №924/1240/18 та від 31.08.2020 у справі №913/685/19).

Звертаючись до суду з позовом, прокурор має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи.

Частиною 7 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Отже, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Правовий аналіз наведених вище норм чинного законодавства свідчить про те, що для звернення з позовом до суду прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38-40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду у справі № 924/1237/17 від 20.09.2018, у справі №918/313/17 від 27.02.2018.

Як вбачається із матеріалів справи, позов заявлено прокурором в межах наданих йому законодавством повноважень в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, на яку законодавством покладено обов`язок щодо здійснення конкретних функцій у правовідносинах, пов`язаних із захистом інтересів держави.

Відповідно до ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища зокрема належить вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Згідно з п.п.1, 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017, Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Державна екологічна інспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. Відповідно до підпункту 5 пункту 2 розділу II Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи, затвердженого наказом Міністерством енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року №230, Державною екологічною інспекцією у межах відповідної території здійснюється державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема щодо: додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду; наявності лімітів і дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду та дотримання їх обсягів, відтворення природних ресурсів на території природно-заповідного фонду.

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №125 (далі - Положення), є територіальним органом Державної екологічної інспекції. Відповідно до ч.9 розділу 2 Положення, Державна екологічна інспекція у Тернопільській області пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Звертаючись із даним позовом до господарського суду прокурором зазначено, що Державна екологічна інспекція у Тернопільській області не здійснює належного захисту інтересів держави у даному випадку. Так, встановивши порушення Державним підприємством «Чортківське лісове господарство» природоохоронного законодавства під Інспекцією не вжито дієвих заходів щодо відшкодування завданої шкоди 03.12.2019 Державна екологічна інспекція у звернулася до Чоргківської місцевої прокуратури з листом-проханням №1-1-05-4389 щодо пред`явлення позову до ДП «Чортківське лісове господарство» у зв`язку відсутністю коштів на сплату судового збору (лист від 06.10.2020 №1-1-05-3697).

Тобто, усвідомлюючи порушення як інтересів держави, так і суспільного інтересу в сфері охорони навколишнього природного середовища, зокрема щодо усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства та відшкодування завданої ним шкоди, компетентним органом протягом розумного строку не було вжито заходів щодо примусового стягнення 1140944грн нарахованої шкоди. Такі дії були оцінені прокурором як бездіяльність, що узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді встановлено в статті 24 Закону України «Про прокуратуру», зокрема вказано, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Отже, заявлений позов спрямований на виконання конституційної функції прокуратури як органу держави.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд при ухвалені рішення.

Спірні правовідносини у даній справі врегульовуються положеннями Лісового кодексу України, Законів України «Про природно-заповідний фонд України» та «Про природно-заповідний фонд України», а також відповідними постановами Кабінету Міністрів України, редакції яких беруться до уваги судовою колегією станом на момент оформлення дозвільних документів для здійснення спірних вибіркових санітарних рубок, а саме, станом на лютий, липень 2017 року (дата видачі відповідних лісорубних квитків).

За змістом ч.1 ст.3, ч.1 ст.20, ст.25 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (далі - Закон від 16 червня 1992 року № 2456-XII ) національні природні парки та заказники належать до природно-заповідного фонду України. До природно-заповідного фонду України належать зокрема, природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища.

На територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник (ст. 26 Закону від 16 червня 1992 року № 2456-XII). Заказниками оголошуються природні території (акваторії) з метою збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів та можуть бути загальнодержавного або місцевого значення.

Статтею 100 ЛК України визначено, що порядок охорони, захисту, використання та відтворення лісів на землях природно-заповідного фонду визначається відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд України», цього Кодексу та інших актів законодавства.

Стаття 9 Закону від 16 червня 1992 року № 2456-XII встановлює цілі використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також передбачає, що заготівля деревини, лікарських та інших цінних рослин, їх плодів, сіна, випасання худоби, мисливство, рибальство та інші види використання можуть здійснюватися лише за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів.

Статтею 9-1 Закону від 16 червня 1992 року № 2456-XII встановлено, що спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного Фонду.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що перелік встановлених цим Законом видів використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і порядок їх використання визначаються режимом територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

При цьому, спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється:

- в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі дозволів;

- на підставі дозволів, що видаються органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України.

В той же час, ні Закон України «Про природно-заповідний фонд України», який є спеціальним у даних правовідносинах, ні Положення про лісовий заказник загальнодержавного значення «Дача Галілея» та Положення про ботанічний заказник загальнодержавного значення «Яблунівський», які встановлюють режими відповідних територій та об`єктів природно-заповідного фонду, не містять окремих положень, які б давали можливість зробити висновок про те, що визначення понять загального та спеціального використання природних ресурсів є різним для тих природних ресурсів, що не перебувають на землях природно-заповідного фонду та тих, що перебувають на таких.

З огляду на це, при оцінці доводів відповідача про те, що вибіркові санітарні рубки не є видом спеціального лісокористування, суд використовує положення Лісового кодексу України та відповідних постанов Кабінету Міністрів України.

Розділ V Лісового кодексу України, який врегульовує порядок ведення лісового господарства, визнає окремі правові режими для використання лісових ресурсів (глава 12) та підвищення продуктивності, поліпшення якісного складу лісів та збереження біорізноманіття в лісах (глава 15).

Так, положеннями ст.65 ЛК України (глава 12) передбачено, що використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.

В той же час, статтею 84 ЛК України (глава 15) передбачено, що з метою поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів та постійні лісокористувачі здійснюють лісогосподарські заходи (рубки догляду за лісом, санітарні рубки, лісовідновні рубки в деревостанах, що втрачають захисні, водоохоронні та інші корисні властивості, рубки, пов`язані з реконструкцією малоцінних молодняків і похідних деревостанів тощо).

Зміст спеціального використання лісових ресурсів розкритий у ст.67 ЛК України, відповідно до якої у порядку спеціального використання може здійснюватися, зокрема, такий вид використання лісових ресурсів як заготівля деревини. Спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється в межах лісових ділянок, виділених для цієї мети. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Зміст поняття «заготівля деревини» розкритий у п.47 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23 травня 2007 року, відповідно до якого деревина вважається заготовленою, якщо проведено валку дерев, обрубування гілок та сучків.

Згідно з ч.1-6 ст.69 ЛК України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом. Форми спеціальних дозволів і порядок їх видачі затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.70 ЛК України, заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах. Для заготівлі деревини під час рубок головного користування в першу чергу призначаються пошкоджені, ті, що усихають, інші деревостани, що потребують термінової рубки за своїм станом, і деревостани, які вийшли з підсочування. Залежно від категорій лісів, природних лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід та інших особливостей застосовуються такі системи рубок головного користування: суцільні, поступові або вибіркові, комбіновані рубки.

Відповідно до частини 4 вказаної статті, деревина заготовлюється також під час здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів (поліпшення якісного складу лісів), та під час проведення інших заходів (розчищення лісових ділянок, вкритих лісовою рослинністю, у зв`язку з будівництвом гідровузлів, трубопроводів, шляхів тощо).

Таким чином, дана норма визначає, що заготівля деревини може здійснюватися як у порядку рубок головного користування, так і під час здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів.

Відповідно до п.4 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №555 від 27 липня 1995 року, для поліпшення санітарного стану лісів здійснюються такі заходи: 1) вибіркові санітарні рубки; 2) суцільні санітарні рубки; 3) ліквідація захаращеності; 4) профілактика виникнення та поширення осередків шкідників і хвороб лісу, боротьба з ними та захист заготовленої деревини від шкідників і хвороб лісу.

З положень Санітарних правил випливає, що перші три види заходів для поліпшення санітарного стану лісів є пов`язаними із заготівлею деревини, а четвертий - ні.

В пунктах 12-26 Санітарних правил визначено зміст вибіркових санітарних рубок, підстави та порядок їх здійснення.

Так, відповідно до пункту 13, вибіркові санітарні рубки призначаються власниками лісів та постійними лісокористувачами на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень, про що вони інформують обласну держадміністрацію. У межах природно-заповідного фонду вибіркові санітарні рубки призначаються за погодженням з обласними держадміністраціями.

Пунктами 3 та 5 Санітарних правил встановлено, що:

- види, обсяги, строки, місце та особливості здійснення заходів з поліпшення санітарного стану лісів визначаються державними спеціалізованими лісозахисними підприємствами, територіальними органами Держлісагентства, а також власниками лісів, постійними лісокористувачами на основі погоджених відповідно до вимог статті 29-1 Лісового кодексу України матеріалів лісовпорядкування, а також результатів оцінки санітарного стану лісових насаджень;

- заходи з поліпшення санітарного стану лісів плануються і здійснюються на основі матеріалів лісовпорядкування, а також санітарних та лісопатологічних обстежень, а в межах природно-заповідного фонду - відповідно до вимог проектів організації територій та об`єктів природно-заповідного фонду та/або положень про них з урахуванням специфіки, ступеня та періоду пошкодження насаджень, біології деревних порід, шкідників та збудників хвороб лісу;

- складений власником лісів, постійним лісокористувачем перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів погоджується державним спеціалізованим лісозахисним підприємством та відповідним територіальним органом Держлісагентства (у межах природно-заповідного фонду - погоджується також обласними держадміністраціями).

З огляду на наведені правові норми суд доходить висновку, що при здійсненні заходів для поліпшення санітарного стану лісів у межах природно-заповідного фонду, власники лісів та постійні лісокористувачі зобов`язані дотримуватись порядку, передбаченого Санітарними правилами в лісах України, а якщо відповідні заходи передбачають заготівлю деревини - додатково статті 69 ЛК України (щодо видачі лісорубного квитка) та статті 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (щодо отримання ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів).

Відповідачем не надано доказів отримання ним лімітів та дозволів на використання природних ресурсів в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, виданих згідно з переліченими вище нормативно - правовими актами. Навпаки, ДП «Чортківське лісове господарство» стверджує, що здійснювало санітарну вибіркову рубку дерев на підставі виданих лісорубних квитків, що, в силу закону, не потребує видачі дозволу та наявності ліміту.

Наявні у матеріалах справи копії актів огляду місць заготівлі деревини від 02.08.2017 свідчать, що фактично по лісорубному квитку №51 в Улашківському лісництві ДП «Чортківське лісове господарство» здійснено у кварталі 48, виділ 18 санітарну рубку по пнях 88,513м3 деревини, в тому числі 2,905м3 ділової деревини, 80,608м3 дров`яної (в тому числі 50,608м3 для технологічних потреб), 5м3 хворосту ; по лісорубному квитку №97 в Копичинському лісництві ДП «Чортківське лісове господарство» фактично здійснено у кварталі 47, виділ 5 санітарну рубку по пнях 155,233м3 деревини, в тому числі: 18,106м3 ділової деревини, 126,127м3 дров`яної деревини (з неї 19,175м3 для технологічних потреб) та 12м3 хворосту, хмизу і сучків (Акт огляду місць заготівлі деревини від 30.10.2017).

З огляду на зазначене, обставина рубки дерев відповідачем за відсутності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, є доведеною та визнаною самим підприємством, котре є постійним лісокористувачем.

Доводи ДП «Чортківське лісове господарство» про те, що рубка дерев здійснювалась в порядку вибіркової санітарної рубки спростовуються фактичними обставинами справи, а, отже, мало місце спеціальне використання природних ресурсів, що здійснюється на підставі вимог Закону України «Про природно-заповідний фонд України» як спеціального Закону в межах ліміту та на підставі дозволу.

Відтак, суд констатує, що ДП «Чортківське лісове господарство» порушено положення ст.9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та Інструкції про застосування порядку установлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 24.01.2008 №27. Зокрема, рубки дерев здійснено без відповідного ліміту на проведення рубок на території природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, який видається центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, та без відповідного дозволу територіальних органів центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, що є порушенням ст.19 Лісового кодексу України, ст.ст.9-1, 21 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Згідно з пунктом «е» статті 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, ст.1166 ЦК України встановлює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. У деліктних зобов`язаннях діє принцип відповідальності за вину. Тобто, деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювана шкоди.

Загальними підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом ст.1166 ЦК України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника.

За змістом пункту 5 частини 2 статті 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Згідно зі статтею 107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно з ч.2 ст.19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

При вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев.

За приписами статтей 86, 89, 90 Лісового кодексу України організація і забезпечення охорони і захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, зокрема, від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів відповідного до цього Кодексу.

При цьому, незаконною є рубка дерев, яка вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено (п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10 грудня 2004 року "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля").

Постійні лісокористувачі за шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев на підвідомчій їм території, повинні нести деліктну відповідальність в повному обсязі без застосування зниження її розміру згідно зі статтями 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища .

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Однак, Державним підприємством не надано належних, допустимих та достатніх доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги, як і не надано доказів часткової або повної сплати заявленої до стягнення шкоди.

Дії відповідача є протиправними та вчинені з його вини, такими діями заподіяні збитки, які підлягають відшкодуванню державі у повному обсязі.

Відповідачем також не надано заперечень з приводу розміру нарахованої шкоди; натомість матеріали справи містять детальний розрахунок розміру шкоди, здійснений на підставі постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд», виходячи із даних щодо кількості зрубаних дерев, їх порід та розміру пнів без відповідних дозвільних документів.

Висновки господарського суду за результатами вирішення спору.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, враховуючи встановлений судом факт рубки дерев відповідачем за відсутності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, враховуючи наявність усіх елементів, необхідних для відшкодування шкоди відповідачем за правилами статті 1166 ЦК України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат.

Зважаючи на докази, подані на підтвердження понесених судових витрат та враховуючи, що жоден із учасників справи не зробив заяви про подання відповідних доказів після ухвалення рішення суду, судові витрати у вигляді сплаченого прокуратурою судового збору, в силу ст.129 ГПК України, покладаються на відповідача у справі.

Керуючись ст.ст.4, 11, 42, 46, 47, 53, 73, 74, 76-79, 91, 123, 129, 219, 220, 222, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути з Державного підприємства «Чортківське лісове господарство» (вул.Шевченка, 42, м.Чортків Тернопільської області, ідентифікаційний код 00993053) на користь держави шкоду, заподіяну порушенням законодавства про природо-заповідний фонд, в розмірі 1140944грн, шляхом перерахування:

- 261742,50грн на користь спеціального фонду Сосулівськрї сільської ради Чортківського району на розрахунковий рахунок UA0019587, код бюджету 24062100, ідентифікаційний код одержувача 37938481 в Казначейство України;

- 879201,50грн на користь спеціального фонду об`єднаної територіальної громади міста Копичинці Гусятинського району Тернопільської області на розрахунковий рахунок UA0019739, код бюджету 24062100, ідентифікаційний код одержувача 37373001 в Казначейство України.

3. Стягнути з Державного підприємства «Чортківське лісове господарство» (вул.Шевченка, 42, м.Чортків Тернопільської області, ідентифікаційний код 00993053) на користь Тернопільської обласної прокуратури вул.Листопадова, 4, м.Тернопіль, ідентифікаційний код 02910098) - 17114,16грн в повернення сплаченого судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Судове рішення складено та підписано 12.04.2021.

Суддя Н.О. Андрусик