ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2021 року м. ЧернівціСправа № 926/512/21

м. Чернівці

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Гурина М.О., за участю секретаря судового засідання Масюка А.О., розглянувши матеріали справи за позовом

Чернівецької міської ради (58002, м. Чернівці, Центральна площа, 1, )

до обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 (58005, м. Чернівці, вул. Ясська, 13, )

про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 1007128,56 грн.

Представники сторін:

від позивача Баланецький О.Д., представник;

від відповідача Гінінгер А.З., адвокат, ордер №1019614.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Чернівецька міська рада звернулася з позовом до обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 1007128,56 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що 18.05.2018 року за обслуговуючим кооперативом Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 зареєстровано право власності на нерухоме майно (нежитлові будівлі та споруди) за адресою вул. Ясська, 13, які розміщені на земельній ділянці кадастровий номер :08:003:0127 площею 1,5957 га, право оренди на вищевказану земельну ділянку у Обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 виникло 15.07.2020 року на підставі договору оренди землі №11348. Тобто в період з 16.07.2018 року по 14.07.2020 року відповідач використовував дану земельну ділянку без правопосвідчувальних документів на землю. Тому позивач просить стягнути з відповідача 1007128,56 грн безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за землю за період з 16.07.2018 року по 14.07.2020 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2021 року, позовну заяву передано до розгляду судді Гурину М.О.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 10.02.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 03.03.2021 року підготовче судове засідання відкладено на 15.03.2021 року.

12.03.2021 року Господарським судом Чернівецької області отримано відзив відповідача на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 15.03.2021 року підготовче судове засідання відкладено на 31.03.2021 року.

У судовому засіданні 31.03.2021 року оголошено перерву до 09.04.2021 року.

09.04.2021 року Господарським судом Чернівецької області отримано заяву представника відповідача про визнання позовних вимог Чернівецької міської ради в повному обсязі та розстрочку виконання рішення суду строком на 12 місяців із сплатою 83927,38 грн. щомісяця.

Станом на день розгляду справи представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, заперечував проти розстрочки виконання рішення.

Представник відповідача підтримав подану заяву про визнання позовних вимог, просив розстрочити виконання рішення.

Частиною 3 статті 185 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

Суд вважає за можливе розглянути спір в порядку ч. 3 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за наявними в справі матеріалами, оскільки їх цілком достатньо для правильної юридичної кваліфікації спірних правовідносин.

Заслухавши пояснення представників сторін в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

18.05.2016 року за обслуговуючим кооперативом Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 зареєстровано право власності на нежитлові будівлі та споруди (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), а саме: Столярний цех Літ. З, площею 197,2 кв.м., трансформаторна літ. К, площею 55,1 кв.м., насосна станція літ. Ж, площею 234,3 кв.м., насосна станція літ. Л, площею 12,2 кв.м., склад літ. С, площею 297,7 кв.м.. мазутна літ. М, площею 65,8 кв.м., котельня літ. І, площею 923,2 кв.м., склад літ. П, площею 930,0 кв.м., прохідна літ. У, площею 12,4 кв.м., вагова літ. Х, площею 84,8 кв.м., склад літ. С, градирня літ. О, навіс літ. П, навіс літ. Л, огорожа № 6-10, димова труба V, пожежна ємкість IV, заправна колонка VII, заливна естакада VIII, мазутний резервуар IX, які знаходяться за адресою: Чернівецька обл., м. Чернівці, вулиця Ясська, будинок 13, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №202393994 від 28.02.2020 року.

Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за номером НВ-018 від 16.07.2018 року вищевказане нерухоме майно знаходиться на земельній ділянці за кадастровим номером :08:003:0127 площею 1,5957 га.

11.06.2020 року рішенням Чернівецької міської ради 78 сесії VII скликання №2168 затверджено проект землеустрою щодо відведення та надати обслуговуючому кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 земельну ділянку за адресою вул. Ясська, 13, площею 1,5957 га. (кадастровий номер :08:003:0127) в оренду терміном на 5 (п`ять) років для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (код 11.02) (обслуговування нежитлових будівель і споруд) (підстава: заява ОК ЖБК Зоряний - 3, зареєстрована 06.12.2019р. за №04/01-08/1-4261/0 (ЦНАП), рішення міської ради VII скликання від 02.02.2017р. №575 (пункт 1 додатка)); надано обслуговуючому кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 дозвіл на зміну цільового призначення та складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою вул. Ясська, 13, площею 1,5957 га. (кадастровий номер :08:003:0127), для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури (код 02.10), за рахунок земельної ділянки для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості (код 11.02) (обслуговування нежитлових будівель і споруд) (підстава: заява ОК ЖБК Зоряний-3, зареєстрована 02.01.2020р. за №04/01-08/1-8/0).

15.07.2020 року між Чернівецькою міською радою та обслуговуючим кооперативом Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 укладено договір оренди землі №11348 за умовами якого на підставі рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 11.06.2020 року №2168 Орендодавець (позивач по справі) надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для обслуговування нежитлових будівель і споруд, яка знаходиться за адресою: м. Чернівці, вул. Ясська, 13, земельна ділянка площею 1,5957 га., кадастровий номер - :08:003:0127. Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №497 від 08.07.2020 р. нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 17541211,00 грн. (пункти 1.1., 2.1. 2.3. договору.)

15.07.2020 року між сторонами підписано акт приймання-передачі земельної ділянки в оренду.

Згідно зі статтею 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Податковим кодексом України встановлено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

За змістом статті 93 Земельного кодексу України та статті 1 Закону України Про оренду землі оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Відповідно до статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою і відшкодування завданих збитків.

Судом встановлено, що обслуговуючий кооператив Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 в період з 16.07.2018 року по 14.07.2020 року використовувало спірну земельну ділянку, яка перебуває у комунальній власності, без належних правових підстав, а саме укладеного між ним та власником договору оренди.

Таким чином, Чернівецька міська рада, як власник спірної земельної ділянки, мала обґрунтовані сподівання на отримання орендної плати за використання спірної земельної ділянки, однак не змогла їх реалізувати внаслідок відсутності між сторонами відносин щодо її використання в порядку, встановленому законом.

Разом з тим главою 83 Цивільного кодексу України врегульовано відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення глави 83 цього Кодексу застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

За змістом положень глав 82 і 83 Цивільного кодексу України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

Отже, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.

Зі змісту глави 15, статей 120, 125 Земельного кодексу України та положень статті 1212 Цивільного кодексу України випливає, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без оформленого права на цю ділянку (без укладеного договору оренди тощо) та недоотримання її власником доходів у виді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18), від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 (провадження №12-182гс18) та від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19).

Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України (аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18) та від 20.09.2018 у справі № 925/230/17 (провадження № 12-188гс18).

Для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна, безпідставно збережених коштів орендної плати згідно із статтями 1212 1214 Цивільного кодексу України за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований необхідно, насамперед, з`ясувати: а) чи наявні правові підстави для використання земельної ділянки; б) яка площа земельної ділянки та чи є вона сформованою відповідно до вимог земельного законодавства; в) в якому розмірі підлягають відшкодуванню доходи, пов`язані із безпідставним збереженням майна, розраховані відповідно до вимог земельного законодавства, а саме на підставі нормативної грошової оцінки землі. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 10.02.2020 у справі № 922/981/18.

Крім того, даної правової позиції дотримується Верховний Суд й в постанові від 09.02.2021 року у справі №922/3617/19.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.07.2018 №НВ-018 земельна ділянка площею 1,5957 га. за адресою м. Чернівці, вул. Ясська, 13 з кадастровим номером :08:003:0127 зареєстрована 16.07.2018 року в ЧРФ ДП Центр ДЗК. Вид використання: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

Як уже зазначалося, згідно та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №202393994 від 28.02.2020 року за обслуговуючим кооперативом Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 18.05.2016 року зареєстровано право власності на нежитлові будівлі та споруди (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Чернівецька обл., м. Чернівці, вулиця Ясська, будинок 13.

15.07.2020 року між сторонами укладено договір оренди землі №11348 для обслуговування нежитлових будівель і споруд площею 1,5957 га. з кадастровим номером :08:003:0127, яка знаходиться за адресою: м. Чернівці, вул. Ясська, 13.

Таким чином судом встановлено обставини правомірного володіння і використання відповідачем нерухомого майна, яке належало йому у спірний період, що само по собі свідчить про фактичне використання товариством спірної земельної ділянки, сформованої як об`єкт цивільних прав, позаяк відповідач не надав жодних доказів на підтвердження формування та використання ним за зазначеною адресою земельної ділянки меншою чи більшою площею для експлуатації. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 29.05.2020 у справі № 922/2843/19.

З огляду на викладене обслуговуючий кооператив Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 як фактичний користувач земельної ділянки без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберегло у себе кошти, які мало заплатити за користування нею за період з 16.07.2018 року по 14.07.2020 року, а звідси - зобов`язано повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України Про оцінку земель дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями пункту 288.5.1 статті 288 ПК України.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 13.06.2019 у справі № 910/11764/17, від 20.11.2018 у справі № 908/4582/15, від 04.11.2020 у справі №904/1283/19.

Визначення даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки в інший спосіб, ніж шляхом оформлення витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель вимогами чинного законодавства не передбачено, а отже позивач при здійсненні розрахунку суми безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки правомірно використав інформацію саме з витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Верховний Суд у постановах від 12.06.2019 у справі № 922/902/18, від 08.08.2019 у справі № 922/1276/18, від 01.10.2019 у справі № 922/2082/18, від 06.11.2019 у справі № 922/3607/18 неодноразово зазначав, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати нарахування мають здійснюватися позивачем не самостійно (шляхом арифметичного розрахунку без проведення нормативної грошової оцінки землі), а виключно на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Отже, з урахуванням положень статті 79-1 Земельного кодексу України та статей 20, 23 Закону України Про оцінку земель суд зазначає про правильність визначення позивачем суми безпідставно збережених відповідачем коштів у розмірі орендної плати на підставі належних і допустимих доказів: витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 08.07.2020 року №497, а також суд погоджується з методом визначення позивачем розміру позовних вимог, оскільки він ґрунтується на приписах чинного законодавства.

Згідно розрахунку наданого позивачем і перевіреного судом розмір безпідставно збережених коштів обслуговуючим кооперативом Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 за період з 16.07.2018 року по 14.07.2020 року складає 1007128,56 грн. Таким чином суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими.

Оцінюючи подані сторонами докази, що ґрунтуються на повному, всебічному й об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, враховуючи вищенаведені обставини справи, суд вважає що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Щодо заяви відповідача про розстрочення виконання рішення суду, проаналізувавши матеріали та обставини справи, дослідивши у судовому засіданні додаткові докази, суд встановив наступне.

Відповідно до п.2 ч. 6 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.

Згідно з п. 7.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 9 від 17.10.2012 р. Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. Крім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Європейський суд з прав людини зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежить, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Обґрунтовуючи заяву про надання розстрочки виконання судового рішення, відповідач посилається на вкрай важке фінансове становище та звертає увагу на чималу суму заборгованості, зазначає, що стягнення заборгованості за рішенням без розстрочення його виконання зумовить неможливість погашення грошових зобов`язань за податками та зборами, що в результаті може призвести до його банкрутства.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі статтею 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (статті 77 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1, 2, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи вищенаведені обставини суд враховує, що боржник не ухиляється від виконання своїх обов`язків з погашення заборгованості, що розстрочка виконання рішення є тією мірою, яка дозволяє не допустити банкрутства юридичних осіб, надає можливість працювати суб`єкту господарювання та здійснювати поступове погашення заборгованості, оскільки одночасне примусове стягнення всієї заборгованості може вкрай негативно вплинути на його функціонування.

Враховуючи майнові інтереси обох сторін, суд задовольняє заяву обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 про розстрочку виконання рішення суду в частині стягнення заборгованості у сумі 1007128,56 грн. строком на дванадцять місяців рівними частинами наступним чином:

- до 31 травня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 червня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 липня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 серпня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 вересня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 жовтня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 листопада 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 грудня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 січня 2022 року 83927,38 грн.;

- до 28 лютого 2022 року 83927,38 грн.;

- до 31 березня 2022 року 83927,38 грн.;

- до 30 квітня 2022 року 83927,38 грн.

Відповідно до приписів частини 3 статті 7 Закону України Про судовий збір та статті 130 Господарського процесуального кодексу України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З огляду на визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, позивачу Чернівецькій міській раді (58002, м. Чернівці, Центральна площа, 1, ) слід повернути 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову за платіжним дорученням №20 від 19.01.2021 року, що складає 7553,46 грн., решту судового збору в сумі 7553,47 грн, - покласти на відповідача з вини якого спір доведено до вирішення в судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 4, 5, 123, 129, 130, 185, 232, 233, 236 242 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 (58005, м. Чернівці, вул. Ясська, 13, ) на користь Чернівецької міської ради (розрахунковий рахунок: Чернів.ГУК/Чернівецька ТГ/24062200, , UА0024405, Казначейство України (ЕАП), код платежу 24062,56 грн. безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за землю.

Розстрочити виконання рішення Господарського суду Чернівецької області в цій частині на дванадцять місяців згідно наступного графіка:

- до 31 травня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 червня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 липня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 серпня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 вересня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 жовтня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 30 листопада 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 грудня 2021 року 83927,38 грн.;

- до 31 січня 2022 року 83927,38 грн.;

- до 28 лютого 2022 року 83927,38 грн.;

- до 31 березня 2022 року 83927,38 грн.;

- до 30 квітня 2022 року 83927,38 грн.

4. Стягнути з обслуговуючого кооперативу Житлово-будівельний кооператив Зоряний-3 (58005, м. Чернівці, вул. Ясська, 13, ) на користь Чернівецької міської ради (розрахунковий рахунок: Виконавчий комітет Чернівецької міської ради, рахунок UА0042806, в ГУДКСУ в Чернівецькій області, код 04062216) 7553,47 грн. сплаченого судового збору.

5. Повернути Чернівецькій міській раді (58002, м. Чернівці, Центральна площа, 1, ) 50% судового збору, що складає 7553,46 грн, на підставі ч. 3 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", що був сплачений згідно платіжного доручення №20 від 19.01.2021 року, яке знаходиться в матеріалах справи № 926/512/21.

6. З набранням судовим рішенням законної сили видати накази.

Повний текст рішення складено та підписано 13.04.2021 року.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене в Західному апеляційному господарському суді в порядку, визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя М.О. Гурин

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.