ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"05" квітня 2021 р. Справа№ 910/18384/15 (910/9840/20)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Верховця А.А.

суддів: Гарник Л.Л.

Пантелієнка В.О.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2020

у справі №910/18384/15 (910/9840/20) (суддя Пасько М.В.)

за позовом Українського консорціуму "Екосорб" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Ковалко Г.І.

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПГ ІНВЕСТ"

за участю Акціонерного товариства "Ощадбанк", ОСОБА_1

про розірвання договору про заміну замовника будівництва від 23.08.2013 в межах справи № 910/18384/15

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання договору про заміну замовника будівництва від 23.08.2013 в межах справи №910/18384/15 (910/9840/20).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2020 у справі №910/18384/15 (910/9840/20) задоволено позов повністю. Розірвано договір про заміну замовника будівництва передачу прав та функцій замовника будівництва) від 23.08.2013, який укладено між Українським консорціумом "Екосорб" (ідентифікаційний код 02023732) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПГ ІНВЕСТ" (ідентифікаційний код 37974535). Розірвано додатковий договір №2 до договору про заміну замовника будівництва передачу прав та функцій замовника будівництва) від 23.08.2013, який укладено між Українським консорціумом "Екосорб" (ідентифікаційний код 02023732) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ПГ ІНВЕСТ" (ідентифікаційний код 37974535).

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "ПГ ІНВЕСТ" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, згідно якої просило рішення Господарського суду міста Києва від 03.11.2020 у справі №910/18384/15 (910/9840/20) скасувати, постановити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПГ ІНВЕСТ" залишено без задоволення; хвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2020 у справі №910/18384/15 (910/9840/20) залишено без змін.

24.03.2021 до суду апеляційної інстанції надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 , згідно якої скаржник просить суд:

- поновити строк на звернення з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/18384/15 (910/9840/20) за позовом Українського консорціуму "Екосорб" до ТОВ "ПГ Інвест" про розірвання договору про заміну замовника будівництва;

- рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/18384/15 (910/9840/20) за позовом Українського консорціуму "Екосорб" до ТОВ "ПГ Інвест" про розірвання договору про заміну замовника будівництва - скасувати;

- постановити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог у справі №910/18384/15 (910/9840/20) за позовом Українського консорціуму "Екосорб" до ТОВ "ПГ Інвест" про розірвання договору про заміну замовника будівництва відмовити в повному обсязі.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.03.2021 апеляційна скарга ОСОБА_1 у справі №910/18384/15 (910/9840/20) передана на розгляд складу колегії суддів: головуючий суддя Верховець А.А., судді: Гарник Л.Л., Пантелієнко В.О.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Північний апеляційний господарський суд зазначає, що сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір» (далі Закон).

Відповідно до частини 1 статті 4 вказаного Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 10 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом; заяви про визнання правочинів (договорів) недійсними та спростування майнових дій боржника в межах провадження у справі про банкрутство; заяви про розірвання мирової угоди, укладеної у справі про банкрутство, або визнання її недійсною становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункт 4 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України „Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційних скарг у справі про банкрутство судовий збір сплачується у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2 102,00 грн.

Скаржником оскаржується ухвала місцевого господарського суду про розірвання договору про заміну замовника будівництва. А відтак при поданні даної апеляційної скарги апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 6 306,00 грн (4 204,00 грн х 150%). Проте, в порушення зазначених вимог, скаржником при зверненні з апеляційною скаргою не надано доказів сплати судового збору, про що відділом канцелярії місцевого господарського суду складено акт №103/21 від 26.03.2021.

Крім того, згідно зі ст. 259 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Частиною 1 статті 41 ГПК України передбачено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Виходячи з положень статей 42, 50 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами, в тому числі правом на одержання копії апеляційної скарги з доданими до неї документами, поданої іншою стороною на рішення (ухвалу) місцевого господарського суду.

Отже, при зверненні з апеляційною скаргою скаржник зобов`язаний направити копію апеляційної скарги всім сторонам справи, в тому числі і третім особам.

Проте до апеляційної скарги ОСОБА_1 не додано доказів надсилання копії апеляційної скарги Акціонерному товариству "Ощадбанк".

До того ж апеляційна скарга ОСОБА_1 не відповідає вимогам до її форми.

Так, згідно п. 4 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені рішення або ухвала, що оскаржується.

Однак в тексті апеляційної скарги відсутні посилання на дату судового рішення, що оскаржується. І лише зі змісту скарги слідує, що апелянт оскаржує ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2020.

Окрім того, згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Колегією суддів з`ясовано, що апеляційна скарга ОСОБА_1 подана з пропуском строку на апеляційне оскарження. При цьому скаржник порушив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого відмітив, що копії судових рішень йому не направлялись, а про перегляд оскаржуваної ухвали в суді апеляційної інстанції він дізнався лише 09.03.2021.

Суд розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження встановив наступне.

Як слідує з матеріалів справи, 17.09.2020 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення в якості третьої особи. У вказаному клопотанні ОСОБА_1 повідомив свою адресу: АДРЕСА_1 . Саме за цією адресою всі судові рішення направлялись ОСОБА_1 , однак повертались на адресу судів з вказівкою причини повернення "за закінченням терміну зберігання".

Колегія суддів апеляційного господарського суду враховує наявність у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №752/11896/17 та від 12.02.2019 у справі №906/142/18 правової позиції про те, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення "за закінченням терміну зберігання" або "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення" не є доказом належного інформування сторони про час і місце розгляду справи. Проте, така правова позиція не може бути застосована при розгляді цієї справи, оскільки у вказаних справах мали місце інші фактичні обставини, відмінні від обставин у цій справі. У вказаних справах відповідач не був повідомлений про існування судового провадження щодо нього, про час та місце розгляду справи.

На відміну від обставин справ №752/11896/17, №906/142/18, у цій справі ОСОБА_1 безумовно був обізнаний про існування судового провадження, оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2020 його було залучено до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача за його клопотанням.

А тому з даного моменту, ОСОБА_1 мав вживати заходів, щоб дізнатися про стан провадження де він є учасником.

Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.08.2020 у справі №904/2584/19.

На переконання колегії суддів сам лише факт неотримання скаржником кореспонденції за вказаною ним адресою, яка поверталася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, вказує на суб`єктивну і неправильну поведінку сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №910/1873/17).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі "Олександр Шевченко проти України" зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження.

За наведеного, враховуючи, що ОСОБА_1 було залучено до участі у даній справі за його клопотанням, а відтак він мав вживати заходів, щоб дізнатися про стан провадження де він є учасником, колегія суддів визнає неповажними наведені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстав неподання доказів сплати судового збору у встановленому розмірі, ненадання доказів направлення копії скарги Акціонерному товариству "Ощадбанк" та визнання неповажними причин пропуску строку на апеляційне оскарження, з визначенням строку для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме - скаржнику необхідно надати суту зазначені докази та вказати інші підстави для поновлення строку (за наявності).

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Керуючись статтями 164, 174, 234, 258, ч.ч. 2, 3 ст. 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2020 у справі №910/18384/15 (910/9840/20) - залишити без руху.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 , що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржник має право усунути недоліки, надавши суду апеляційної інстанції докази, що підтверджують сплату судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому розмірі, докази направлення копії скарги Акціонерному товариству "Ощадбанк" та вказати інші підстави для поновлення строку (за наявності).

3. Зобов`язати ОСОБА_1 повідомити суд дату оскаржуваної ухвали Господарського суду міста Києва.

4. Попередити ОСОБА_1 , що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику/відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України, оскаржується в порядку ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя А.А. Верховець

Судді Л.Л. Гарник

В.О. Пантелієнко