ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
СУДОВИЙ НАКАЗ
09 квітня 2021 року Справа № 926/1363/21
Господарський суд Чернівецької області у складі судді Марущака І. В., розглянувши
про видачу судового наказу про стягнення 134 575,01 грн заборгованості за договором оренди майна,
за участю представників сторін не викликалися,
06 квітня 2021 року до Господарського суду Чернівецької області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА УКРАЇНА Т.О.В.» (заявник, стягувач) від 31.03.2021 про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Євроінтербуд» (боржник) 134 575,01 грн заборгованості за договором оренди майна (оперативна оренда) від 22.01.2019 № 19.2 та 227,00 грн судового збору.
Заяву обґрунтовано тим, що 22.01.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА УКРАЇНА Т.О.В.» та боржником укладеного зазначений договір оренди майна будівельної опалубки для проведення будівельно-монтажних робіт, за яким заявником було передано у тимчасове платне користування вказане рухоме майно в кількості 68 539 одиниць. Частина майна станом на дату подання заяви повернута боржником заявнику в стані придатному для подальшої експлуатації, проте частина майна в кількості 65 одиниць є непридатним для подальшої експлуатації, що є підставою для відшкодування їх вартості відповідно до пунктів 5.7 5.9 договору оренди майна.
Так, стягувач розрахував, що вартість пошкодженого майна складає 134 575,01 грн проте боржник не сплатив його вартість, й, відповідно існує заборгованість на вказану суму.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2021 зазначену заяву передано на розгляд судді Марущаку І. В.
Відповідно до статті 147 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 148 цього Кодексу.
Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги.
Заявником та боржником в наказному провадженні можуть бути юридичні особи та фізичні особи-підприємці.
Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими законом для виконання судових рішень.
Згідно з частиною 1 статті 148 ГПК України судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для подання позовної заяви, має відповідати встановленим вимогам і бути оплачена судовим збором (статті 149-151 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно із статтею 759 Цивільного кодексу України: За договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).
Так, у частині 3 статті 18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" зазначено, що орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і в повному обсязі.
Крім того, частинами 1, 3 статті 19 Закону України „Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності. Строки внесення орендної плати визначаються у договорі.
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Аналогічно статтею 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).
Відповідно до пункту 1.1 договору оренди майна (оперативна оренда) від 22.01.2019 №19.2 орендодавець передає а орендар приймає у тимчасове користування та за плату будівельну опалубку, асортимент, ціна та кількість якої визначені в специфікаціях, що є невід`ємними частинами цього договору. Орендар зобов`язується прийняти зазначене майно та своєчасно здійснювати оплату орендних платежів.
Вказане в п. 1.1 Договору майно передається у тимчасове користування орендарю для проведення будівельно-монтажних робіт (пункт 1.2 Договору).
Згідно умов пункту 3.1 Договору загальний розмір платежів за тимчасове користування майном (орендна плата) розраховується за фактичний строк перебування майна в оренді але в будь-якому разі не менше, ніж за один календарний місяць (п. 2.4 Договору) та становить згідно Додатку 1 до Договору, суму у розмірі 105 871,42 грн
У пункті 5.7 Договору сторони узгодили, що у разі втрати, знищення, пошкодження або допущення орендарем значного погіршення стану майна або спеціальної тари (при неможливості відновлення), які унеможливлюють подальшу нормальну експлуатацію майна у відповідності до стандартів Дока, що визначені в Інструкції щодо повернення елементів опалубки «Дока» (додаток до договору), у тому числі в зв`язку з діями третіх осіб, орендар зобов`язується відшкодувати орендодавцю фактичну вартість такого майна за цінами, визначеними у специфікаціях.
Відповідно до п. 5.8 Договору, у разі пошкодження або погіршення стану майна або спеціальної тари, що підлягає відновленню, орендар зобов`язується відшкодувати вартість відновлювального ремонту, яка зазначається у відповідному акті (п. 5.9 Договору).
Пунктом 5.9 Договору передбачено, що факт знищення, пошкодження або погіршення стану майна або спеціальної тари (п.п. 5.7, 5.8 Договору) фіксується складанням двостороннього акту щодо виявлених недоліків майна, який підписується представниками обох сторін. Акт складається орендодавцем та підписується уповноваженими представниками сторін в момент повернення опалубки. Орендар має повернути належним чином затверджений акт протягом п`яти робочих днів з моменту його складання.
Складений акт є достатньою підставою для підтвердження факту знищення, пошкодження або погіршення стану майна та служить підставою для проведення відповідного матеріального відшкодування.
У разі відмови орендаря від підписання та/або затвердження акту щодо виявлених недоліків майна, орендодавець має право не приймати відповідне майно з орендного користування та продовжувати нараховувати орендну плату до вирішення сторонами спірних питань стосовно стану майна.
Суд дослідив, що договір оренди майна (оперативна оренда) від 22.01.2019 № 19.2 укладений між заявником та Товариством з обмеженою відповідальністю «Євроінтербуд».
Судом досліджено також специфікації елементів опалубки за період з 22.01.2019 по 18.08.2020; акти технічного стану опалубки, що повертається та відповідні рахунки:
Акт технічного стану опалубки, що повертається Рахунок К-сть одиниць
від 30.03.2020 №508 від 01.04.2020 на суму 9 571,87 грн.2
від 21.09.2020 №1543 від 21.09.2020 на суму 43 553,75 грн21
від 01.10.2020№1702 від 07.10.2020 на суму 12 284,44 грн8
від 08.10.2020№1760 від 16.10.2020 на суму 9 037,57 грн2
від 22.10.2020№1799 від 23.10.2020 на суму 4 169,47 грн2
від 13.10.2020№1819 від 28.10.2020 на суму 14 605,84 грн14
від 21.10.2020№1967 від 12.11.2020 на суму 1 399,73 грн2
від 29.10.2020№1970 від 12.11.2020 на суму 6 782,35 грн2
від 26.10.2020№1986 від 16.11.2020 на суму 9 088,90 грн2
від 27.11.2020№2126 від 01.12.2020 на суму 6 972,78 грн2
від 01.12.2020№2141 від 02.12.2020 на суму 1 844,44 грн2
від 28.12.2020№2276 від 28.12.2020 на суму 3 748,87 грн4
З матеріалів справи суд дійшов висновку, що заява стягувача про видачу судового наказу подана без порушення вимог, встановлених статтею 150 Господарського процесуального кодексу України, а вимоги заяви відповідають приписам статті 148 ГПК України.
Відтак, оскільки передбачені статтею 152 ГПК України підстави для відмови у видачі судового наказу відсутні, суд вирішив видати судовий наказ.
За приписами пункту 7 частини першої статті 155 Господарського процесуального кодексу України під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає по суті обґрунтованість заявлених стягувачем вимог.
При цьому, сплачений заявником згідно з платіжним дорученням № 9678 від 01.04.2021 судовий збір у розмірі 227,00 грн слід покласти на боржника відповідно до пункту 2 частини першої статті 129 ГПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 129, 147, 148, 150, 151, 154-156 Господарського процесуального кодексу України,
2. Копію судового наказу та копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами надіслати боржнику.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Відповідно до частин першої та другої статті 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Відповідно до пункту 4 розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30 березня 2020 року № 540-IX в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18 червня 2020 року № 731-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Згідно із частиною першою статті 159 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Дата набрання судовим наказом законної сили ___ __________ 20___ року
Строк пред`явлення судового наказу до виконання ___ __________ 20___ року
Дата видачі судового наказу стягувачу ___ __________ 20___ року
Суддя І.В. Марущак