ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.03.2021м. ДніпроСправа № 904/6169/20

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Єпік А.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Комунального підприємства "ЖИЛСЕРВІС-2" Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про стягнення вартість недоврахованої електричної енергії у розмірі 17 626,56 грн.

Представники:

від позивача: Денисенко Н.М., довіреність № 585 від 16.11.2020 року, адвокат;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕДУРА

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Комунального підприємства "ЖИЛСЕРВІС-2" Дніпровської міської ради заборгованість у розмірі 10 163,52 грн. за договором про постачання електричної енергії № 065156 від 01.02.2013 року.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про постачання електричної енергії № 065156 від 01.02.2013 року, а саме в частині повної та своєчасної оплати вартості поставленої позивачем електричної енергії.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами, та запропоновано учасникам справи подати до суду: позивачу - у строк до 08.06.2020 року: відповідь на відзив на позовну заяву за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відповіді на відзив направити на адресу відповідача, докази надсилання надати до суду); відповідачу - у строк до 28.05.2020 року: відзив на позовну заяву за правилами статті 165 Господарського процесуального кодексу України (копію відзиву направити на адресу позивача, докази надсилання надати до суду); заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного провадження (за наявності); заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень за правилами, встановленими частинами третьою шостою статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.07.2020 року сторонам продовжено строки для надання суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву з доказами направлення відзиву позивачу у порядку, передбаченому ст. ст. 165, 178 Господарського процесуального кодексу України, на 5 днів від дня, наступного за днем закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-2019); відповіді на відзив на позов - на 5 днів з дня отримання відзиву на позов, з урахуванням положень пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України; заперечень на відповідь на відзив на 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, з урахуванням положень пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2020 року здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/2335/20 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 31.08.2020 року о 14:30 год.

У підготовче судове засідання 31.08.2020 року представник відповідача не з`явився.

Приймаючи до уваги необхідність забезпечення участі сторін у судовому засіданні, та їх право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, та приймаючи до уваги неявку в підготовче судове засідання представника відповідача, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне відкласти підготовче судове засідання з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи та належної підготовки справи для розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.08.2020 підготовче судове засідання відкладено на 30.09.2020 року о 11:30 год.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, але був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, що підтверджується поштовим повідомленням № 382, яке повернулось до господарського суду та знаходиться в матеріалах справи.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.09.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.10.2020 року о 12:00 год.

У судовому засіданні 22.10.2020 року з розгляду справи по суті представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у призначені судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (частина 4 статті 161 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов та на участь у судовому засіданні не скористався, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином за його місцезнаходженням згідно матеріалів справи та за інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст. 194 Господарського процесуального кодексу України).

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 30.03.2021 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позовній заяві

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17.11.2017 при перевірці дотримання відповідачем ПКЕЕ було виявлено на об`єкті споживача, за адресою: м. Дніпропетровськ, проспект Гагаріна, буд. 96, порушення підпункту 6.40 ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим, приладом обліку без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом АПВ 2*2,5 мм2 від електрощитової житлового будинку з метою безоблікового споживання електричної енергії. Самовільне підключення виконано відкрито. При включені струиоприймачів лічильний механізм приладу обліку не враховує спожиту електроенергію.

З приводу виявленого порушення позивачем складений акт про порушення № 120197 від 17.11.2017 у присутності представника відповідача, який від підпису відмовився.

Порушення ПКЕЕ було усунуто, про що складений, у присутності представника відповідача, акт про усунення порушення від 17.11.2017, від підписання відповідач відмовився.

01.12.2017 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення № 120197 від 17.11.2017 було прийнято рішення, оформлене протоколом №12-15 про нарахування вартості недорахованої електроенергії. Нарахування було здійснено у відповідності до п. 2.9 по формулі 2.7 Методики за період з 17.05.2017 по 17.11.2017. Сума нарахувань склала 17 626,56 грн.

Позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов та ознайомлення з матеріалами справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Предметом доказування у даній справі є встановлення факту порушення відповідачем Правил користування електричної енергії та правомірності нарахування позивачем відповідачеві вартості недорахованої електричної енергії.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.02.2013 року між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі - постачальник, позивач) та Комунальним підприємством "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради (далі - споживач, відповідач) укладено договір про постачання електричної енергії № 065156 (далі - договір (арк.с.23-28)).

Відповідно до розділу 1 договору, постачальник продає електричну енергію споживачу у точці (точках) продажу електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 1260 кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та/або "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємними частинами договору.

Під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п. 2.1. договору).

Пунктом 4.2.3. договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електричної енергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу або зняття пломб із засобів обліку; інших умов, визначених Методикою.

У разі виявлення однією стороною порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитися від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в ньому має бути зроблений запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт (пункт 4.4. договору).

Відповідно до п. 2.1. Додатку № 3 до договору "Порядок розрахунків" споживач протягом 30 календарних днів з дати отримання рахунку постачальника здійснює повну оплату вартості електричної енергії, недоврахованої внаслідок використання електричної енергії з порушенням ПКЕЕ.

Пунктом 7.1 договору, облік електроенергії, спожитої споживачем та/або субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ (Правил улаштування енергоустановок) та ПКЕЕ.

У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунковим шляхом згідно з вимогами додатка Порядок розрахунків.

Договір набирає чинності з 22.03.2013 і укладається на строк до 31.12.2013 (п. 9.8. договору).

Згідно з п.9.8.1 договір, вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

17.11.2017 року при перевірці дотримання Позивачем ПКЕЕ представниками АТ Дніпропетровські електромережі на об`єкті відповідача за адресою: м. Дніпро, пр. Гагаріна, буд. 96, було виявлено порушення статті 27 ЗУ "Про електроенергетику", п. 6.40 ПКЕЕ, а саме:

На підставі виявленого порушення був складений Акт про порушення № 120197 від 17.11.2017 року, який від підпису акту відмовився, схема самовільного підключення зазначена в додатку до акту про порушення та також не підписана представником споживача.

Крім того, 17.11.2017 року представниками АТ "ДТЕК Дніпропетровські електромережі" був складений акт про усунення порушення № 120197.

В акті про порушення № 120197 від 17.11.2017 року зазначений зміст виявленого порушення з посиланнями на відповідні пункти Правил користування електричною енергією, які необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії.

Пунктом 1.2. Методики передбачено, що Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 6.42. Правил, відповідач належним чином був повідомлений про дату на час проведення засідання комісії з розгляду Акту про порушення № 120197 від 17.11.2017 року, про що свідчить запис у п. 9 цього акту та лист № 2717/6075 від 20.11.2017 року.

01.12.2017 року комісією Енергопостачальника по розгляду акту про порушення № 120197 від 17.11.2017року було прийнято рішення у вигляді протоколу № 12-15 про нарахування кількості недорахованої електроенергії. Нарахування було здійснено у відповідності до п. 2.9 по формулі 2.7 Методики. Період нарахування було взято за період з 17.05.2017 року по 17.11.2017 року за 184 дні.

Сума нарахувань склала 17 626,56 грн., згідно розрахунку кількості недорахованої електроенергії по Акту № 120197 від 17.112017 року.

Відповідно до п. 6.43. ПКЕЕ, споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Для оплати донарахованого обсягу недооблікованої активної електричної енергії на адресу Споживача було надіслано копію протоколу засідання комісії № 12-15 від 01.12.2017 року, розрахунок до протоколу та рахунок № 111/65-156-1/11/120197 від 01.12.2017 року на суму 17 626,56 грн.

Споживач вартість недоврахованої електричної енергії у розмірі 17 626,56 грн. не сплатив, що і стало причиною виникнення спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Частинами першою-третьою статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 Господарського кодексу України).

Приписами частини другої статті 217 Господарського кодексу України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ч.1 ст. 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Відповідно до чинних у спірний період Закону України від 16.10.1997 № 575/97-ВР "Про електроенергетику" та Правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ, Правила), затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 № 28, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за 417/1442, позивач здійснює постачання електроенергії її споживачам.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 27 цього Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до абзаців першого, третього, четвертого пункту 6.41. ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Акт складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Приписами абзацу другого пункту 6.41. ПКЕЕ передбачено, що в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

Вивчивши складений позивачем акт про порушення суд зазначає, що він відповідає за своїм змістом та порядком його складання вказаним нормативним приписам.

Згідно з пунктом 6.42. ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

За результатами засідання комісії з розгляду акта про порушення № 120197 від 17.11.2017 позивачем здійснено розрахунок загального обсягу позаобліково спожитої електричної енергії відповідно до пункту 2.9 за формулою 2.7 Методики за період з 17.05.2017 по 17.11.2017.

Відповідно до пункту 2.9 Методики розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, розраховується за формулою 2.7 Методики лише у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, а саме у разі підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ як, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, розраховується за формулою (2.7) Методики.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, Методика застосовується за умови виявлення місця (точки) підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Формула 2.7 передбачає використання таких показників: Wдоб.с.п. = Рс.п. х tвик.с.п.

У матеріалах справи відсутні докази оскарження рішення про донарахування розміру вартості та обсягу недооблікованої електричної енергії, яке оформлене протоколом № 12-15 від 01.12.2017.

Враховуючи наведені положення чинного законодавства та матеріали справи, суд дійшов висновку, що факт споживання відповідачем електричної енергії без приладів обліку доводиться матеріалами справи, позивач належним чином оформив акт про порушення та правильно застосував формулу розрахунку вартості недорахованої електроенергії відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої наказом НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Доказів оплати вартості недоврахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ у сумі 17 626,56 грн. відповідачем суду не надано, доводи позивача належними та допустимими доказами не спростовано.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених обставин справи, які підтверджені належними доказами, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених обставин справи, які підтверджені належними доказами, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Щодо судового збору

Судовий збір покладається на відповідача відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у сумі 2 102,00 грн.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Комунального підприємства "Жилсервіс-2" Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Мономаха, буд. 10; ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, Дніпропетровська область, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22; ) недовраховану електроенергію у розмірі 17 626,56 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано - 31.03.2021 року.

Суддя В.Г. Бєлік