УХВАЛА

01 квітня 2021 року

м. Київ

Справа № 910/6235/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Огородніка К.М.- головуючого, Ткаченко Н.Г., Жукова С.В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Херсонгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року

та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року

у справі №910/6235/20

за позовом Акціонерного товариства "Херсонгаз"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про відшкодування шкоди 642 966,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року, в позові відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Херсонгаз" залишено без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 у справі № 910/6235/20. залишено без змін.

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга Акціонерного товариства "Херсонгаз" (надіслана 22.01.2021 року, що підтверджується конвертом Укрпошта Стандарт) на рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року у справі №910/6235/20, в якій просить суд поновити строк на касаційне оскарження; скасувати оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанції; ухвалити нове рішення про задоволення позову, не передаючи справу на новий розгляд.

Клопотання про поновлення строку подання касаційної скарги мотивовано тим, що повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року, скаржником отримано 04.01.2021 року, що підтверджується копією конверта з штрих кодом 700.

Ухвалою Верховного Суду від 18.02.2021 року, касаційну скаргу Акціонерного товариства "Херсонгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року у справі №910/6235/20 , залишено без руху.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 18.02.2021 року від скаржника надійшло усунення недоліків.

Відповідно до ч.3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього кодексу.

08.02.2020 року набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-ІХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ".

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 290 Господарсько процесуального кодексу України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) ст. 287 цього Кодексу підстави (підстав).

На виконання вимог п.5 ч.2 ст. 290 Господарсько процесуального кодексу України, скаржник посилається на те, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки суди першої та апеляційної інстанції застосували статтю 1173 ЦК України без врахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 року №925/1196/18 також судами не було застосовано частину першу ст. 23 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" при цьому висновок Верховного Суду щодо питання застосування цієї норми права у подібних правовідносинах відсутній. Судами попередніх інстанцій оскаржувані судові рішення ухвалені з неправильним застосуванням норм матеріального та порушення норм процесуального права, а саме вимог ч.2 ст. 76, ч.4 ст. 236, ч.3 ст. 310 ГПК України

Згідно з частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 7 цієї ж статті для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 встановлено у розмірі 2 102 грн., а тому п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 051 000, 00 грн.

Предметом позову у даній справі є відшкодування шкоди у сумі 642 966,00 грн., що є менше 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 051 000,00 грн. станом на 01.01.2020 року).

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

В обґрунтування вимог касаційної скарги заявник додатково зазначає, що в касаційній скарзі порушуються питання, які мають фундаментальне значення для формування єдиної правозатосовчої практики, а справа має виняткове значення для скаржника.

Зокрема, у вказаній касаційній скарзі порушується питання стягнення сум збитків, отриманих внаслідок неналежного урядування з боку держави (НКРЕКП), що підтверджене рішенням суду та за відсутності у законодавстві будь-якого механізму компенсації призведе до неможливості їх виплати , арешту рахунків, що може призвести до неможливості здійснювати функції з оперативно-технологічного управління газорозподільними системами , управління аварійної газової служби та банкрутства Товариства.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною 4 цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

За таких обставин Верховний Суд вважає, що підстави пропуску строку на які посилається скаржник, є обгрунтованими, а відтак строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин та підлягає поновленню.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам ст.ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга відповідає вимогам ГПК України, у зв`язку з чим, з огляду на положення ч.1 ст. 294 Господарського процесуального кодексу України, наявні підстави для відкриття касаційного провадження у даній справі.

Згідно з частиною 5 статті 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанції (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 13 статті 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Керуючись статтями 234, 235, 294, 295, 290, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд,-

УХВАЛИВ:

1.Клопотання Акціонерного товариства "Херсонгаз" про поновлення строку на касаційне оскарження - задовольнити.

2.Поновити Акціонерному товариству "Херсонгаз" строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року та рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року у справі №910/6235/20.

3.Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Херсонгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2020 року та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2020 року у справі №910/6235/20 та здійснити перегляд в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

4. Витребувати з Господарського суду міста Києва та Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №910/6235/20.

5. Копію цієї ухвали надіслати Господарському суду міста Києва та Північному апеляційному господарському суду.

6.Повідомити учасників справи про їх право, передбачене ст.295 Господарського процесуального кодексу України, на подання відзивів на касаційну скаргу та доказів надсилання їх копій іншим учасникам справи. Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий, суддя Огороднік К.М.

Судді Жуков С.В.

Ткаченко Н.Г.