ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

25.03.2021 Справа № 905/161/21

Позивач: Акціонерне товариство Українська залізниця (03680, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, будинок 5, ідентифікаційний код 40075815) в особі регіональної філії "Донецька залізниця" (84404, Донецька область, м. Лиман, вул. Привокзальна, буд. 22, ідентифікаційний код 40150216)

до відповідача: Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча (87504, Донецька область, місто Маріуполь, вулиця Левченка, будинок 1, ідентифікаційний код 00191129)

предмет позову: стягнення 67 799, 50 грн., у тому числі:

· 3 672,60 грн. - плата за користування вагонами;

· 41 605,32 грн. - збір за зберігання вантажу;

· 22 521,58 грн. - збір за охорону вантажу.

підстави позову: перестоювання 58 вагонів у складі потягу № 9537 на передавальних коліях станції Маріуполь-Сортувальний

судовий збір: 2 270, 00 грн. (сплачено 2 270,00 грн.)

Суддя Матюхін В.І.

Акціонерне товариство Українська залізниця звернулось до господарського суду з позовом до Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча про стягнення (згідно поданої заяви від 02.02.2021 про допущену описку в резолютивній частині позову) 67 799, 50 грн., у тому числі:

· 3 672,60 грн. - плата за користування вагонами;

· 41 605,32 грн. - збір за зберігання вантажу;

· 22 521,58 грн. - збір за охорону вантажу.

В обґрунтування позову залізниця посилається на те, що:

- 24.07.2020 об 11:35 год. на станцію Маріуполь-Сортувальний зі станції Волноваха прибув поїзд № 9537, до складу якого входило 59 вагонів, у тому числі 58 вагонів (41 власних та 17 власності філії «Центру транспортної логістики» АТ «Укрзалізниця»), одержувачем яких був відповідач, з яких 13 вагонів з вантажем - «брухт чорних металів», 9 власних порожніх вагонів, 16 вагонів вантаж «вугілля», 7 вагонів з контейнерами, 13 вагонів - вантаж «руда», вага нетто поїзду (59 вагонів) - 2988 тон;

- 57 вагонів були передані на відповідальність одержувача (відповідача) 24.07.2020 о 14:48 год., 1 вагон - о 10:41 25.07.2020;

- вагони простоювали на коліях залізниці (станції Маріуполь-Сортувальний) замість 4-х годин, обумовлених договором, до 01:10год. 26.07.2020 з вини вантажоодержувача і були забрані локомотивом ПрАТ «ММК ім.Ілліча»;

- загальний час знаходження на коліях станції 57 вагонів (17 вагонів власності філії ЦТЛ і 40 власних вагонів) з 18:48год. 24.07.2020 (14:48 год + 4 год. на забирання) по 01:10 год. 26.07.2020 склав 30 год. 22 хв. і 1-го власного вагону з 10:41год. 25.07.2020 по 01:10 год. 26.07.2020 - 14 год. 29 хв.;

- за час простою 41-го власного вагону відповідачеві нарахована плата за користування вагонами у розмірі 3 065,50 грн без ПДВ (3 672,60 грн. з ПДВ), яка була внесена до відомостей плати за користування вагонами (ф. ГУ-46) № 29079112р (сума 2 960,10 грн. (без ПДВ)), №29079113р (сума 24,50 грн. (без ПДВ)), № 31079120р (сума 75.90 грн. (без ПДВ)) на підставі пам`яток про подавання вагонів (ф. ГУ-45) №2117, №2134;

- комбінату за час знаходження вагонів на місцях загального користування (коліях станції) був нарахований збір за зберігання вантажу 34 671,10 грн. без ПДВ (41 605,32 грн. з ПДВ), який був внесений до накопичувальної картки (ф. ФДУ-92) № 31070763;

- в затриманому потязі знаходились 11 вагонів з вантажем «брухт чорних металів», який підлягав охороні; за затримку вантажу, який охороняється з причин, не залежних від залізниці, нарахований тариф за охорону вантажу 18 767,99 грн. (без ПДВ), з урахуванням ПДВ 22 521,58 грн., який був внесений до накопичувальної картки (ф. ФДУ-92) № 31070763;

- відомості плати за користування вагонами та накопичувальна картка були пред`явлені відповідачеві для їх підписання і оплати, однак представником ПрАТ «ММК ім. Ілліча» вони були підписані із зауваженнями і оплата комбінатом здійснена не була.

Ухвалою від 08.02.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (викликом) учасників справи.

Розгляд справи призначено на 09.03.2021.

Встановлено відповідачу строк для надання (суду і позивачеві) відзиву на позовну заяву, всіх письмових та електронних доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову - протягом (не пізніше) п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Із урахуванням вимог ст.ст.166, 167, 251 ГПК України встановлено:

позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 3-х робочих днів з дня отримання відзиву;

відповідачу строк для подання заперечення на відповідь - протягом 3-х робочих днів з дня отримання відповіді.

Явка у засідання представників сторін (позивача, відповідача) визнана обов`язковою.

24.02.2021 до канцелярії господарського суду від Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча надійшов відзив на позовну заяву, яким комбінат позов не визнав з посиланням на те, що несвоєчасне звільнення колій станції Маріуполь-Сортувальний (поїзд № 9537) сталося з причин, що не залежать від вантажоодержувача.

Позиція комбінату полягає у наступному:

«На під`їзній колії комбінату приймання маршрутів здійснюється відповідно до ст. 21 Статуту залізниць України (далі Статут), п. 6 договору № 1/28 від 28.02.2017 р. та Акту обстеження умов роботи на під`їзній колії ПРАТ «ММК ЇМ. ІЛЛІЧА» і станцій примикання Маріуполь-Сортувальний та Асланове регіональної філії «Донецька залізниця ПАТ «Укрзалізниця» (далі - Акт), який є фактом узгодження Позивачем і Відповідачем умов роботи на під`їзній колії та її технічних можливостей.

Відповідно до Правил обслуговування залізничних під`їзних колій обслуговування під`їзних колій провадиться з урахуванням максимальної переробної спроможності вантажних фронтів та середньодобового вагонообігу… Середньодобова кількість вагонів, яка передається на під`їзну колію відповідача, визначена між залізницею і власником колії та становить 689 вагонів, а для станції Маріуполь-Сортувальний - 219 вагонів (п. 9 Акту).

Фактично 24.07.2020 на під`їзну колію комбінату прибуло 1041 вагон, із яких на станцію Маріуполь-Сортувальний прибуло 358 вагонів, що перевищило середньодобове прибуття вагонів по станції Маріуполь-Сортувальний на 63,5 %.

Відповідно до ст. 121 Статуту та п.16 Правил користування вагонами і контейнерами вантажовідправник, вантажоодержувач, порт звільняються від плати за користування вагонами і контейнерами у разі подавання залізницею вагонів ( контейнерів) у кількості, що перевищує максимальну переробну спроможність навантажувальних і розвантажувальних пунктів відправника і одержувача

… 24.07.2020 р. об 11 год 35 хв на станцію Маріуполь-Сортувальний на адресу ПРАТ «ММК ІМ. ІЛЛІЧА» прибув потяг № 9537, у складі якого заходилось 59 вагонів з різними вантажами (17 вагонів ЦТЛ, 41 власний вагон, 1 вагон-повернення).

В порушення умов п.16.8 Договору, Залізниця передала в користування вагони із залишками раніше перевезеного вантажу, що здійснилося без наявності згоди на це Власника колії. Відповідна відмітка була зроблена у Пам`ятці №2117 про подавання вагонів. Проте, в супереч п.16.8. щодо прибуття таких вагонів, обов`язком залізниці було скласти акти загальної форми та повідомити телеграмами станцію відправлення, що зроблено не було. Відповідно до п.18 Договору, одностороння відмова від виконання договору і одностороння зміна його умов не допускаються.

… до складу даного потягу входило 23 вагони, які прибули за досильними накладними, із них 16 вагонів СМГС, а один вагон СМГС прибув раніше основної відправки. Тому, згідно з п.35 Розділу 8 ППВ для підтвердження факту прибуття та неприбуття частини вантажу знадобився додатковий час для оформлення належної документації, в тому числі і проведення митного оформлення по вагонам СМГС.

Після проведення технічного огляду вагонів у парку прийому станції Маріуполь- Сортувальний в даному потягу було виявлено 10 вагонів (5 вагонів власності ЦТЛ), які мали порушення технічного стану та загрожували безпеці руху, про що було зроблено запис у книзі натурного огляду вагонів працівниками комбінату. При цьому, в порушення вимог ст.129 Статуту залізниць, Правил укладання актів залізниця не оформила акти ф. ГУ-23 про прибуття цих вагонів у незадовільному технічному стані. Слід зазначати, що згідно ст. 31 Статуту залізниць України: «Залізниця зобов`язана подавати під завантаження справні, придатні для перевезення відповідного вантажу, очищені від залишків вантажу, сміття, реквізиту.. .вагони та контейнери. А відправник визначає придатність рухомого складу для перевезення вантажу в комерційному відношенні. Отже відповідальність за технічний стан вагонів власності ЦТЛ, прийнятих до перевезення, несе залізниця і складати акти ф. ГУ-23 це обов`язок перевізника.

… стаття 46 Статуту передбачає: вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби. Цей термін обчислюється з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. Потяг № 9537 прибув 24.07.2020 р. о 11:35 год, був забраний з колій загального користування 26.07.2020 р. о 01:10 год. Додатковою угодою про внесення змін до договору № 1/28 від 28.02.2017р. від 17.04.2018 р. п. 6 викладено у редакції, що встановлює строк передавальних операцій «впродовж 4-х годин». Згідно розділу 7 Правил Перевезення вантажів безоплатна доба починається з 24-ої години 25.07.2020 р. і закінчується о 24-ій годині 26.07.20р. А з 00 год 26.07.2020р початок нарахування збору за зберігання.

Таким чином, загальний час знаходження 41 власних вагонів на коліях загального користування, який може бути віднесений на відповідальність вантажовласника (у разі затримки вагонів з його вини), складає 1 год (момент забирання 26.07.20р о 01:10), а не 30 год, як вказано в позові. Отже, розрахунок зроблено неправомірно, а тому - він відхиляється.

… Відповідно до абз. 2 п. 31.5. Розділу 2 Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги плата за охорону вантажу, який затримано на станціях з причин, не залежних від залізниці, нараховується кожному відправнику (одержувачу, експедитору) окремо. Окрім цього, затримка спірних вагонів починається після закінчення строку вивезення вагонів зі станції (а саме з 08 год. 48 хв.), а також 24-х годин безкоштовного зберігання вантажу, передбачених статтею 46 Статуту.

Отже, такий розрахунок Позивача вважається неправомірним, а тому - відхиляється».

На думку відповідача «несвоєчасне звільнення колій станції Маріуполь- Сортувальний (потяг № 9537) сталося з причин, шо не залежать від відповідача (вантажоодержувача), а напроти через причини, що залежать від залізниці, а саме:

- подавання вагонів, кількість яких значно перевищила переробну спроможність вантажних фронтів;

- збільшення середньодобової кількості прибуття вагонів, що призвело до ускладнень в експлуатаційній роботі станції комбінату та безпеки руху».

Листом від 09.03.2019 сторін повідомлено про те, що у зв`язку з перебуванням судді Матюхіна В.І. у відпустці, розгляд справи, призначений на 09.03.2021 року, не відбудеться, питання щодо призначення дати наступного розгляду справи буде вирішено в терміновому порядку після виходу судді Матюхіна В.І. з відпустки, про що буде винесено відповідну ухвалу.

Ухвалою від 11.03.2021 у зв`язку з виходом 11.03.2021 судді з відпустки, розгляд справи призначено 25.03.2021.

17.03.2021 судом отримана відповідь на відзив, якою залізниця наполягає на задоволенні позовних вимог в повному обсязі з посиланням на наступне:

… відповідно до п. 16 Правил користування вагонами і контейнерами, вантажовласник звільняється від плати користування вагонами і контейнерами у разі подання локомотивом залізниці вагонів і контейнерів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. Вказана максимальна переробна спроможність визначається за договором між залізницею і вантажовласником.

Із зазначеного вбачається, що вантажовласник звільняється у разі подання локомотивом залізниці вагонів і контейнерів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. Слід зазначити, що в спірному випадку вагони не подавалися локомотивом залізниці на фронти навантаження (вивантаження), а знаходилися на передавальних коліях ст. Маріуполь-Сортувальний і згідно з умовами договору №1/28 від 28.02.2017р. мали бути вивезені зі станції локомотивом відповідача впродовж 4 годин після закінчення передавальних операцій. Крім того, укладені між сторонами договори не встановлюють їх максимальну переробну спроможність фронтів навантаження (вивантаження). Посилання відповідача на визначену в акті обстеження під`їзної колії середньодобову кількість вагонів по ст. Маріуполь-Сортувальний у розмірі 219 одиниць не приймаються до уваги, так як це не обмежує кількість вагонів ні з максимальної, ні з мінімальної сторони. Крім того, договір №1/28 від 28.02.2017р. не встановлює будь-яких обмежень щодо мінімальної, максимальної кількості вагонів, що мають забиратися на під`їзну колію відповідача.

Тому посилання відповідача на п.16 Правил користування вагонами і контейнерами є необґрунтованим, так як затримка спірних вагонів відбулася саме через не забирання власником колії вагонів з передавальних колій ст. Маріуполь-Сортувальний впродовж 4 годин після закінчення передавальних операцій.

Питання обсягів та кількості відправлених вантажів, що надходять на адресу одержувача, вирішуються між одержувачем та його контрагентами під час здійснення ними господарської діяльності та виконання укладених договорів без участі залізниці. Тому залізниця не може і не повинна впливати на кількість, обсяг, періодичність направлення вантажів на адресу відповідача. Залізниця зобов`язана доставити прийнятий до перевезення вантаж у встановлений Правилами строк та видати його одержувачу. Тому заперечення відповідача, щодо великої кількості прийнятих вагонів не має жодного відношення до факту затримки спірних вагонів на станції Маріуполь-сортувальний. А питання обсягу вантажів відповідач повинен врегулювати з відправниками.

… за період затримки спірних вагонів відповідачем приймалися вантажі, що прибули пізніше поїзда №9537. Тобто відповідач тривалий час не забирав затримані вагони, при можливості їх забирання.

… затримка спірних вагонів мала місце виключно з вини вантажоодержувача.

… через систематичне порушення відповідачем умов договору в частині своєчасного забирання вантажів, залізницею нараховувалися та стягувалися в судовому порядку додаткові плати і збори за затримку вантажів на попутних станціях та на станції призначення.

… позивач систематично пред`являє до залізниці позови про стягнення штрафу за несвоєчасну доставку вантажів. Таким чином з одного боку відповідач зазначає, що на його адресу надходить велика кількість вантажів і він не має можливості своєчасно їх забирати, а з іншого богу він вимагає своєчасної доставки направлених йому вантажів.

Щодо виявлення вагонів з залишками вантажу слід зазначити, що ці вагони не є власністю залізниці і не подавалися під навантаження, а були доставлені від відправника вантажоодержувачу у відповідності з оформленими перевізними документами. Тому питання узгодження надання таких вагонів залежить від відправника. Крім того, зазначений факт не звільняє відповідача від оплати нарахованих зборів і плат за час затримки вагонів на передавальній колії ст. Маріуполь-Сортувальний.

… щодо 23 вагонів, які прибули за досильними накладними, зазначаємо, що згідно з п.35 Правил видачі вантажів, частина вантажу за основними накладними видана відповідачу з комерційним актом на ту частину вантажу, що не прибула. Час знаходження вагонів на станції Маріуполь-Сортувальний є цілком достатній для оформлення належної документацій порушення з боку залізниці вимог Правил в даному випадку відсутні.

Щодо виявлення 10 вагонів з порушеннями технічного стану слід зазначити, що ці вагони прибули з вантажем і відповідно до п.7 Правил видачі вантажів вантаж повинен бути виданий одержувачу, зазначеному у накладній для вивантаження вантажу. Після вивантаження таких вагонів вони направляються в ремонт. Крім того, ні Статутом залізниць, ні Правилами перевезення вантажів, ні п.15 договору №1/28 від 28.02.2017р. не передбачено звільнення відповідача від сплати належних залізниці платежів в залежності від складання (не складання) актів форми ГУ-23.

Облік часу користування вагонами та нарахування плати за користування ними провадиться на станціях відправлення та призначення за відомістю плати за користування вагонами форми ГУ-46, які складаються на підставі пам`яток про подавання/забирання вагонів форми ГУ-45, актів про затримку вагонів форми ГУ-23 а, актів загальної форми ГУ-23. В матеріалах справи є пам`ятка про подавання вагонів №2117 від 24.07.2020 та № 2134 від 24.07.2020, згідно з якою вагони були передані залізницею і прийняті відповідачем 24.07.2020 о 14:48 год. та 25.07.2020 о 10:41 год, а згідно з п.6 договору про експлуатацію залізничної під`їзної колії №1/28 від 28.02.2017р., вагони, які здані власнику колії, забираються власником колії з передавальних колій ст. Маріуполь-Сортувальний впродовж 4 годин після закінчення передавальних операцій. Тому нарахування плати за користування вагонами здійснено на підставі пам`ятки та з урахуванням 4 годин, необхідних для вивезення прийнятого відповідачем вантажу з передавальної колії власним локомотивом.

Відповідно до ст. 46 Статуту залізниць України, одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу. Терміни вивезення і порядок зберігання вантажів установлюються Правилами. Вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби. Цей термін обчислюється з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. За зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встанрвЛена тарифом. П.8 Правил зберігання вантажу, затверджених наказом Міністерства транспорту України №644 від 21.11.2000р., передбачено, що збір за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах) у разі затримки їх з вини одержувача (відправника) після закінчення терміну безоплатного зберігання сплачується незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї, на прикордонних, припортових станціях тощо).

Збір за зберігання вантажу був розрахований згідно пункту 8 розділу 7 Правила зберігання вантажів Правил перевезення вантажів : термін безоплатного зберігання обчислюється при затримці з моменту затримки, та Тарифного керівництва № 1 розділу З, глави 2, пункту 2.1.дому нарахування плати за користування вагонами нараховано правомірно та підлягає стягненню.

Також висновок відповідача, що затримка може наступити тільки після закінчення терміну безоплатного зберігання вантажу і тому нарахування збору за охорону вантажу необхідно проводити після закінчення безоплатного зберігання вантажу є необґрунтованим та таким, що суперечить Правилам перевезення вантажів. Позивач не враховує що зберігання вантажу та охорона вантажу є різними послугами за своєю природою. А безоплатне зберігання вантажу стосується виключно збору за зберігання вантажу.

Тому збір за охорону вантажу нараховується відповідно до Розділ2,гл.31 пункт 31.5 Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом в межах України та пов`язані з ними послуги за весь час затримки».

Станом на 25.03.2021 заперечення відповідача на відповідь залізниці до суду не надходили.

Основною причиною виникнення спору є різний підхід сторін до визначення винного у перестоюванні спірних вагонів на коліях станції Маріуполь-Сортувальний:

1) залізниця вважає, вагони простоювали на приймально-здавальних коліях станції понад нормативний час з вини комбінату, який безпідставно не забирав їх протягом тривалого часу, у той час як згідно договору мав це зробити впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій;

2) відповідач наполягає на тому, що винною у простоюванні вагонів є залізниця, яка подала їх у кількості, яка значно перевищила переробну спроможність вантажних фронтів комбінату, а також з залишками раніше перевезеного вантажу.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд встановив:

Згідно ст.914 Цивільного кодексу України, ст.307 Господарського кодексу України, ст.8 Закону України Про залізничний транспорт перевезення вантажів залізничним транспортом організовуються на договірних засадах. Форму договору про організацію перевезень вантажів і проведення розрахунків за перевезення та надані залізницею послуги встановлено Правилами розрахунків за перевезення вантажів (додаток № 1 до пункту 2.3 названих Правил). У договорі визначаються обсяги, строки та умови надання транспортних засобів, порядок розрахунків за перевезення та додаткові послуги, а також відповідальність за порушення зобов`язань.

Відповідно до частини п`ятої статті 307 Господарського кодексу України умови перевезення вантажів окремими видами транспорту, а також відповідальність суб`єктів господарювання за цими перевезеннями визначаються транспортними кодексами, транспортними статутами та іншими нормативно-правовими актами. Сторони можуть передбачити в договорі також інші умови перевезення, що не суперечать законодавству, та додаткову відповідальність за неналежне виконання договірних зобов`язань.

Частинами першою та другою статті 8 Закону України "Про залізничний транспорт" визначено, що перевезення вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти залізничним транспортом загального користування зорганізується на договірних засадах. Для забезпечення виконання договірних зобов`язань здійснюється перспективне та поточне планування перевезень. Умови та порядок організації перевезень у тому числі в прямому змішаному сполученні за участю залізничного та інших видів транспорту, нормативи якості вантажних перевезень (терміни доставки, безпека перевезень, схоронність вантажів) та обслуговування пасажирів, відправників і одержувачів вантажів визначаються Статутом залізниць України, Правилами перевезень вантажів та Правилами перевезень пасажирів, багажу, вантажобагажу та пошти залізничним транспортом України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1998 № 457 затверджений Статут залізниць України (далі - Статут), який згідно ст.2 визначає обов`язки, права і відповідальність залізниць, а також підприємств, організацій, установ і громадян, які користуються залізничним транспортом. Статутом регламентуються порядок укладання договорів, організація та основні умови перевезення вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти, основні положення експлуатації залізничних під`їзних колій, а також взаємовідносини залізниць з іншими видами транспорту.

Дія Статуту поширюється на перевезення залізничним транспортом вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти, у тому числі на перевезення вантажів, навантаження і розвантаження яких відбувається на залізничних під`їзних коліях незалежно від форм власності, які не належать до залізничного транспорту загального користування (стаття 3 Статуту).

За приписами статті 64 Статуту для транспортного обслуговування одного або кількох підприємств у взаємодії із залізничним транспортом загального користування призначено під`їзні колії.

Статтею 71 Статуту встановлено, що взаємовідносини залізниці з підприємством, порядок і умови експлуатації залізничних під`їзних колій визначаються договором. Порядок подачі і забирання вагонів і контейнерів на залізничній під`їзній колії встановлюється договором на експлуатацію залізничної колії (договором на подачу та забирання вагонів).

Між, Публічним акціонерним товариством Українська залізниця, яке змінило найменування на Акціонерне товариство Українська залізниця (перевізник) ти Приватним акціонерним товариством Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча (замовник) 14.02.2018 року був укладений договір надання послуг № 00039/ЦТЛ-2018.

Згідно п.1.1 договору № 00039/ЦТЛ-2018, предметом договору є здійснення перевезення вантажів, надання вантажного вагону для перевезення та інших послуг, пов`язаних з організацією перевезення вантажів у внутрішньому та міжнародному сполученнях (експорт, імпорт) у вагонах Перевізника, вагонах залізниць інших держав та/або вагонах Замовника і проведення розрахунків за ці послуги.

Також між сторонами 28.02.2017 був укладений договір № 1/28 про експлуатацію залізничної під`їзної колії ПрАТ ММК ім.Ілліча при станції Маріуполь-Сортувальний регіональної філії Донецька залізниця, відповідно до якого згідно зі Статутом залізниць України, Правилами перевезень вантажів залізничним транспортом України і на умовах цього договору експлуатується під`їзна колія, яка належить власнику, що примикає станцією Сартана-ІІ власника колії до станції Маріуполь-Сортувальний залізниці (п.1.1 договору).

Пунктом 1.2 договору визначено, що під`їзна колія обслуговується локомотивами власника колії, тобто ПрАТ ММК ім. Ілліча.

Згідно п.5 договору « Вагони для під`їзної колії подаються локомотивом залізниці:

б) по станції Маріуполь - сортувальний на колії № 1, 2, 3, 4, 5 непарного парку приймання поїзда з різними вантажами і порожніми вагонами, маршрути з доменним коксом.

Огляд і передача вагонів в технічному і комерційному відношеннях провадиться на передавальних коліях».

Вагони. які здані власнику колії, забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний залізниці впродовж 3-х годин після закінчення передавальних операцій, по станції Рудна власника колії - впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій (п.6 договору № 1/28).

Рішенням господарського суду Донецької області від 06.06.2019 у справі №905/327/19, у якій брали участь ці ж самі сторони (особи), встановлено:

« 17 липня 2018 року сторонами була підписана додаткова угода, якою були внесені зміни до договору № 1/28 про експлуатацію залізничної під`їзної колії, зокрема п.5 доповнено наступним:

«Придатність вагонів під навантаження у технічному стані (в т. ч. під подвійні операції), що прибули на станцію Маріуполь-Сортувальний та Рудна, встановлюється робітниками залізниці під час огляду вагонів на здавальних коліях з визначенням їх придатності записом у журналі ф. ВУ-15».

Також п.6 був викладений у новій редакції, абзацом 2 якого визначено: «Вагони, які здані власнику колії забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний залізниці впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій».

Відповідно до ч.4 ст.75 Господарського процесуального кодексу України «обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом».

Відповідно до пункту 14 договору:

- власник колії сплачує залізниці плату, у тому числі:

· за користування вагонами згідно Правил користування вагонами і контейнерами та Тарифного керівництва №1 (пп. б);

·інші збори і плати згідно Статуту залізниць України, Правил перевезень вантажів, Тарифного керівництва №1 (пп. в);

- збори і плати вносяться залізниці згідно чинного законодавства.

У пункті 3 договору № 1/28 зазначено, що Рух поїздів на під`їзній колії здійснюється з додержанням Правил технічної експлуатації залізниць України (ПТЕ), Інструкції з сигналізації залізниць України, Інструкції з руху поїздів та маневрової роботи на залізницях України. Приймання та відправлення поїздів виконується на станціях Маріуполь-Сортувальний Залізниці та Рудна Власника колії.

19.11.2019 сторонами була підписана додаткова угода, якою були внесені зміни до договору № 1/28 про експлуатацію залізничної під`їзної колії, зокрема п.19 доповнено наступним:

«Термін дії договору продовжується до 31.12.2020 включно».

Рішенням господарського суду Донецької області від 06.06.2019 у справі №905/327/19, у якій брали участь ці ж самі сторони (особи), встановлено:

«Згідно п.15.27 Правил технічної експлуатації (ПТЕ) залізниць України, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 20 грудня 1996 р. № 411 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 лютого 1997 р. за № 50/1854 (з подальшими змінами і доповненнями): «Забороняється ставити в поїзди: вагони несправні, що загрожують безпеці руху та стан яких не забезпечує збереження вантажів, що перевозяться».

Пунктом 10.3 ПТЕ залізниць України передбачено: «Забороняється випускати в експлуатацію і допускати до руху в поїздах рухомий склад, включаючи спеціальний рухомий склад, з тріщиною в будь-якій частині осі колісної пари чи тріщиною в ободі, диску і ступиці колеса, за наявності гострокінцевого накату на ділянці сполучення підрізаної частини гребеня колісної пари з його вершиною, а також при таких зношеннях і пошкодженнях колісних пар, які порушують нормальну взаємодію колії та рухомого складу ...».

24.07.2020 об 11:35 год. на станцію Маріуполь-Сортувальний Донецької залізниці зі станції Волноваха Донецької залізниці прибув потяг № 9537. У складі потягу знаходилось 59 вагонів (загальна вага нетто 2 988т), з яких одержувачем 58 вагонів (41 власних та 17 власності філії «Центру транспортної логістики» АТ «Укрзалізниця») був відповідач, у тому числі:

- 13 вагонів з вантажем - «брухт чорних металів»;

- 16 вагонів з вантажем - «вугілля»;

- 13 вагонів з вантажем - «руда»;

- 7 вагонів з контейнерами;

- 9 власних порожніх вагонів.

Факт подачі спірних 58 вагонів потягу № 9537 на четверту колію станції Маріуполь-Сортувальний об 11:35 год. 24.07.2020 відповідачем не оспорюється і підтверджений натурним листом та пам`яткою про подавання вагонів (ф. ГУ-45) №2117 щодо 57 вагонів і пам`яткою про подавання вагонів №2134 щодо 1 вагону.

Відповідно до пам`яток про подавання вагонів:

- №2117 57 вагонів були передані залізницею та прийняті вантажоодержувачем о 14:48 год. 24.07.2020;

- №2134 1 вагон був переданий залізницею та прийнятий вантажоодержувачем о 10:41год. 25.07.2020.

Згідно пам`яток вагони були передані залізницею та прийняті вантажоодержувачем без зауважень щодо їх технічного стану.

Як було вищезазначено, згідно абз.2 п.6 договору № 1/28 про експлуатацію залізничної під`їзної колії ПрАТ ММК Ілліча при станції Маріуполь-Сортувальний в редакції додаткової угоди від 17 липня 2018 року вагони, які здані власнику колії забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний залізниці впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій, тобто відповідач повинен був забрати спірні вагони з приймально-передавальної колії станції Маріуполь-Сортувальний своїм локомотивом протягом 4-х годин після закінчення передавальних операцій. Оскільки згідно пам`яток про подавання вагонів і акту про затримку вагонів №1-59 від 26.07.2020 приймально-здавальні операції були здійснені щодо 57 вагонів у період з 11:35 год. до 14:48 год. 24.07.2020 і щодо 1 вагону у період з 11:35 год. 24.07.2020 до 10:41год. 25.07.2020, то комбінат повинен був забрати спірні:

ь 57 вагонів - не пізніше 18:48 год. 24.07.2020 (14:48 год + 4 год. на забирання);

ь 1 вагон - не пізніше 14:41 год. 25.07.2020 (10:41год + 4 год. на забирання).

Вагони (усі спірні 58 вагонів) з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний були забрані локомотивом ПрАТ «ММК ім.Ілліча» о 01:10год. 26.07.2020 і, таким чином, загальний час знаходження на коліях станції склав:

- 57 вагонів (17 вагонів власності філії ЦТЛ і 40 власних вагонів) з 18:48год. 24.07.2020 по 01:10 год. 26.07.2020 - 30 год. 22 хв.;

- 1-го власного вагону з 10:41год. 25.07.2020 по 01:10 год. 26.07.2020 - 14 год. 29 хв.

Загальний час знаходження 58 вагонів на коліях станції відповідачем не заперечується і підтверджено пам`ятками про подавання вагонів №2117, №2134 та актом про затримку вагонів №1-59 від 26.07.2020, який представником вантажоодержувача був підписаний із зауваженням такого змісту «Термін, вказаний в договорі, має декларативний характер і не несе за собою фінансову відповідальність».

Пам`ятка №2117 про подавання 57 вагонів (48 з вантажем і 9 порожніх) представником вантажоодержувача також була підписана із зауваженням такого змісту «Вагони подані на п/колію комбінату з залишками вантажу, який перевозився раніш, у кузові вагону». При цьому, в пам`ятці не зазначено чи в усіх вагонах були залишки вантажу (у тому числі і завантажених), ні номерів вагонів, в яких буцімто були залишки вантажу.

За час простою позивачем відповідачеві нарахована плата за користування вагонами у розмірі 3 065,50 грн без ПДВ (3 672,60 грн. з ПДВ), яка була внесена до відомостей плати за користування вагонами (ф. ГУ-46) № 29079112р (сума 2 960,10 грн. (без ПДВ)), №29079113р (сума 24,50 грн. (без ПДВ)), № 31079120р (сума 75.90 грн. (без ПДВ)).

Також комбінату за час знаходження вагонів на місцях загального користування (коліях станції) був нарахований збір за зберігання вантажу 34 671,10 грн. без ПДВ (41 605,32 грн. з ПДВ), який був внесений до накопичувальної картки (ф. ФДУ-92) № 31070763.

В спірному потязі знаходились 11 вагонів з вантажем «брухт чорних металів», який підлягав охороні; за затримку вантажу, який охороняється, залізницею нарахований збір за охорону вантажу протягом 34 годин у сумі 18 767,99 грн. (без ПДВ), з урахуванням ПДВ 22 521,58 грн., який був внесений до накопичувальної картки (ф. ФДУ-92) № 31070763.

Відомості плати за користування вагонами і накопичувальна картка були пред`явлені ПрАТ ММК ім. Ілліча для підписання і оплати. Представник ПрАТ ММК ім. Ілліча відомості і і накопичувальну картку підписав із зауваженнями такого змісту:

- відомість № 29079112р.: «Сума 2 960,10 грн. відхиляється, буде розглянута у претензійному порядку»;

- відомість №29079113р.: «Сума 24,50 грн. відхиляється, буде розглянута у претензійному порядку»;

- відомість № 31079120р.: «Сума 75.90 грн. відхиляється, буде розглянута у претензійному порядку»;

- накопичувальна картка № 31070763: «Сума 53 439,09 грн. відхиляється, буде розглянута у претензійному порядку».

Причини відхилення платежів у відомостях і накопичувальній картці не зазначені.

Як уже було зазначено, загальний час перестоювання 58 вагонів на коліях станції склав

· 57 вагонів - 30 год. 22 хв.;

· 1-го вагону - 14 год. 29 хв.

З посиланням на п.15 р.6 ч.1 Правил перевезень вантажів на залізничному транспорті, затверджених наказом Мінтрансу України від 25.02.1999 № 113 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 15.03.1999р. № 165/3458, п.5 глави 5 Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги, затвердженого наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 26.03.2009р. № 317 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.04.2009р. за №340/16356 за час простою залізницею на відповідача нарахована плата за користування вагонами та внесена до відомостей плати за користування вагонами у розмірі 3 065,50 грн без ПДВ (3 672,60 грн. з ПДВ).

Згідно статті 119 Статуту залізниць України за користування вагонами і контейнерами залізниці вантажовідправниками, вантажоодержувачами, власниками під`їзних колій, портами, організаціями, установами, громадянам - суб`єктами підприємницької діяльності вноситься плата. Порядок визначення плати за користування вагонами (контейнерами) та звільнення вантажовідправника від зазначеної плати у разі затримки забирання вагонів (контейнерів), що виникла з вини залізниці, встановлюється Правилами. Зазначена плата вноситься також за час затримки вагонів на станціях призначення і на підходах до них в очікуванні подання їх під вивантаження, перевантаження з причин, що залежать від вантажоодержувача, власника залізничної під`їзної колії, порту, підприємства. За час затримки на коліях залізниці вагонів, що належать підприємствам чи орендовані ними, стягується 50 відсотків зазначених розмірів плати.

Правилами користування вагонами встановлено порядок і умови обліку нарахувань плати за користування вагонами, а саме облік часу користування вагонами та нарахування плати за користування ними провадиться: на станціях відправлення та призначення за відомістю плати ф. ГУ-46, пам`яток про подавання/забирання вагонів ф. ГУ-45, повідомлення про закінчення вантажних операцій з вагонами, актів про затримку ф. ГУ-23а, актів загальної форми ГУ-23. Відомості плати за користування вагонами складаються на вагони, що подаються під навантаження та вивантаження, є документами обліку часу перебування вагонів у пунктах навантаження та вивантаження та на під`їзних коліях і містять розрахунки платежів за користування вагонами.

Час користування вагонами обчислюється з моменту їх передачі вантажовласникові до моменту їх фактичного прийняття від вантажовласника. Час передання вагонів залізницею вантажовласнику, а також вантажовласником залізниці зазначається у Пам`ятці про подавання/забирання вагонів, яка оформляється після закінчення приймально-здавальних операцій. Загальний час, за який вноситься вантажовласником плата за користування вагонами, включає час затримки вагонів з його вини та час перебування їх у безпосередньому розпорядженні вантажовласника. Час до 30 хвилин не враховується, час 30 хвилин і більше враховується як повна година.

Час закінчення приймально-здавальних операцій фіксується в пам`ятках про подавання/забирання вагонів форми ГУ-45, на підставі яких формуються відомості плати за користування вагонами форми ГУ-46, яка є первинним документом бухгалтерського обліку. При цьому усі належні залізниці платежі за додаткові послуги, штрафи (що не були включені в перевізні документи і у відомості плати за користування вагонами та контейнерами) включаються в накопичувальні картки, які складаються станціями в трьох примірниках із зазначенням у них відомостей про надані послуги і їх вартість (пункт 2.6 Правил розрахунків за перевезення вантажів, затверджених наказом. Міністерства транспорту України від 21.11.2000 № 644. зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 24.11.2600 за № 864/5085).

Внесення плати за користування вагонами здійснюється у порядку, встановленому Правилами користування вагонами і контейнерами (ст.119-126 Статуту залізниць України), затвердженими наказом Мінтрансу України від 25.02.99р. №113 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 15.03.99р за № 165/3458.

Плата за користування вагонами нараховується згідно п.15 Правил користування вагонами і контейнерами та Тарифного керівництва №1 розділ 5 Ставки плати за користування вагонами і контейнерами залізниць (пункти 1, 3, 5 і таблиця №1) з урахуванням діючого коефіцієнту підвищення відповідно до телеграфної вказівки (розпорядження) №00019/ЦМ підписи № Ц-4/6-60/14-19 від 29.03.2019 р..

Приписами розділу 5 Ставки плати за користування вагонами і контейнерами залізниць Тарифного керівництва №1 встановлено:

п.1. - «Ставки плати за користування вагонами перевізника України залежно від часу користування і від кількості операцій, що виконуються (навантаження, вивантаження) з вагонами, наведені в табл. 1»;

п.3. «При визначенні часу користування вагонами і контейнерами час до 30 хвилин не враховується, час 30 хвилин і більше враховується як повна година»;

п.5. «За затримку на станції призначення чи на підходах до неї або на станції відправлення власних та орендованих вагонів з вини одержувача, відправника або власника (орендаря) вагонів залізниці сплачується плата в розмірі 50 % ставок, зазначених у табл. 1».

Згідно таблиці № 1 розділ 5 Тарифного керівництва №1 ставки плати за користування вантажними вагонами перевізника України при користуванні вагоном протягом 30 годин у разі виконання однієї вантажної операції становить 50,20 грн за вагон.

Таким чином плата за користування:

1) 40 власними вагонами за 30 годин (з 18 год 48 хв 24.07.2020 до 01 год 10 хв 26.07.2020 = 30 год 22 хв = 30 годин) становить 3035 грн. 20 коп. (без ПДВ) із розрахунку: 50,20грн. (ставка ТК № 1) х 3,023 (коеф.) = 151,75грн. х 50% = 75 грн. 88 коп. х 40 вагонів = 3035 грн. 20 коп.

2) 1 власним вагоном за 14 годин (з 10 год 41 хв 25.07.2020 до 01 год 10 хв 26.07.2020 = 14 год 29 хв = 14 годин) становить 24 грн 50 коп (без ПДВ) із розрахунку: 16,20грн. (ставка ТК № 1) х 3,023 (коеф.) = 48,97 грн. х 50% = 24 грн 49 коп.

Загальна сума плати за користування 41 власним вагоном за час затримки становить 3 671,63грн. з ПДВ (3035 грн. 20 коп. + 24 грн 49 коп. = 3 059,69грн. (без ПДВ) + 20% ПДВ = 3 671,63грн), позивачем нарахована більша сума 3 672,60 грн..

Плата за користування 17-ти вагонами власності філія ЦТЛ АТ «Укрзалізниці» позивачем не заявлялась.

Відповідно до статті 46 Статуту одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу. Терміни вивезення і порядок зберігання вантажів установлюються Правилами.

Вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби. Цей термін обчислюється з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. За зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встановлена тарифом.

Згідно п.2 Збір за зберігання вантажів на місцях загального користування розділу III Збори за роботи та послуги, пов`язані з перевезенням вантажів Тарифного керівництва №1 термін безоплатного зберігання обчислюється згідно з відповідними Правилами. Після закінчення терміну безоплатного зберігання нараховується збір за кожну добу в розмірі 4,00грн. за одну тонну - при зберіганні вантажів у вагонах, у тому числі у контейнерах - за масу брутто, округлену до повних тон. У всіх випадках неповна доба зберігання вантажів округляється до повної.

З посиланням на п.8 р.7 ч.1 Правил перевезень вантажів на залізничному транспорті, затверджених наказом Мінтрансу України від 21.11.2000р. № 644 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 24.11.2000р. № 866/5087 та п.2 глави 3 Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги, затвердженого наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 26.03.2009р. № 317 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.04.2009р. за № 340/16356 за час знаходження вагонів на місцях загального користування (коліях станції) залізницею на відповідача був нарахований збір за зберігання вантажів у 57-ми вагонах (загальна вага нетто 2 854т) у сумі 41 605,32 грн. з ПДВ (34 671,10 грн. без ПДВ). Нарахована сума збору внесена до накопичувальної картки (ф. ФДУ-92) № 31070763.

Нарахування збору за зберігання вантажів залізницею здійснено частково без дотриманням чинного законодавства, так як відповідно до статті 46 Статуту безкоштовний термін зберігання вантажів у вагонах у даному випадку скінчився 00,00год. 26.07.2020 і з цього часу до моменту забирання вагонів відповідач мав оплачувати залізниці збір за кожну добу у розмірі 4,00грн. за одну тонну. Таким чином оплаті підлягала сума 41 412,68грн. із розрахунку: 2 854 тони (загальна вага нетто 48 завантажених вагонів) х 4,00грн. (розмір збору за зберігання однієї тони вантажів) х 3,023 (коеф.) х 1 (кількість днів зберігання з 00,00год. 26.07.2020 до 01 год 10 хв 26.07.2020 з урахуванням того, що у всіх випадках неповна доба зберігання вантажів округляється до повної) = 34 510,57грн. + 20% ПДВ = 41 412,68грн. Позивачем заявлена більша сума 41 412,72 грн.

Також залізницею заявлений до стягнення збір 160,50грн. (без ПДВ) за зберігання 9 порожніх вагонів на своїх осях.

Наполягаючи на стягненні з комбінату збору за зберігання вагонів (як вантажу), залізниця посилається на ст.46 Статуту, та пояснюючи, що відповідно до ст. 909 ЦК України, яка кореспондується із ст.307 ГК України, за договором перевезення вантажу одна сторона (перевізник) зобов`язується доставити довірений їй другою стороною (відправником) вантаж до пункту призначення та видати його особі, яка має право на одержання вантажу (одержувачеві), а відправник зобов`язується сплатити за перевезення вантажу встановлену плату. Укладення договору перевезення вантажу підтверджується складенням транспортної накладної. Статтею 6 Статуту визначено, що накладна є основним перевізним документом встановленої форми, оформленим відповідно до Статуту і Правил перевезень і наданим залізниці відправником разом з вантажем. Накладна є обов`язковою двосторонньою письмовою формою договору на перевезення вантажу, який укладається між відправником та залізницею на користь третьої сторони - одержувача. Відповідно до пункту 6.4 "Правил реєстрації та експлуатації власних вантажних вагонів", затверджених наказом Міністерства транспорту та зв`язку України № 856 від 28 вересня 2004р. і зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15 жовтня 2004р. за № 1316/9915 ("Правила реєстрації та експлуатації"), порожні власні вагони перевозяться за перевізними документами, в яких у графі "найменування вантажу" вказується "Власний вагон (найменування власника) направляється до пункту навантаження (у ремонт тощо)". Порядок нарахування плати за перевезення приватних власних порожніх вагонів встановлений у п.14 р.2 Тарифного керівництва № 1. Отже, на думку Залізниці, порожні приватні власні вагони, які перевозяться залізницею за повними перевізними документами зі сплатою провізної плати, мають статус "вантажу".

З таким висновком залізниці погодитись не можна, виходячи з наступного.

Згідно статті 46 Статуту залізниць України:

- «одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу» (ч.1);

- «за зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встановлена тарифом» (ч.3).

Пунктом 5 Правил зберігання визначено, якщо одержувач не вивіз вантаж з місця загального користування у терміни, встановлені статтею 46 Статуту, з нього стягується плата за зберігання вантажу, встановлена тарифом, незалежно від того, чиїми засобами здійснюється охорона вантажу. Пунктом 8 цих Правил встановлено, що збір за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах) у разі затримки їх (тобто - вагонів) з вини одержувача (відправника) після закінчення терміну безоплатного зберігання сплачується незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї, на прикордонних, припортових станціях тощо).

Тобто, як у Статуті, так і у нормах Правил зберігання, на які посилається залізниця, мова йде про зберігання вантажів та - плату за таке зберігання. Більш того п. 8 Правил зберігання конкретизує про збір "…за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах)…"

Зміст терміну "вантаж" у розумінні Статуту та Правил зберігання, визначений в абзаці 8 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про залізничний транспорт" та абзацу 1 ч. 1 ст. 6 Статуту, де чітко зазначено, що під вантажем розуміється матеріальні цінності, які перевозяться залізничним транспортом у спеціально призначеному для цього вантажному рухомому складі.

Системний аналіз згаданих норм дає усі підстави для твердження, що вагони, які транспортуються по залізничних коліях на власних осях, не є „вантажем" у розумінні вимог Статуту та Правил зберігання. Адже такі залізничні вагони хоча і є матеріальною цінністю, однак - не перевозиться "…у спеціально призначеному для цього вантажному рухомому складі…", а транспортуються на власних осях.

Такі вагони за усіма ознаками відносяться до "транспортних засобів", адже за абзацом 11 ст. 1 Закону України "Про залізничний транспорт" та за абзацом 2 ч. 4 ст. 6 Статуту залізничний рухомий склад (вагони всіх видів, локомотиви, моторейковий транспорт) і контейнери є транспортними засобами.

Вагон будь-якої власності можна було б віднести до категорії вантажу, у розумінні Статут та Правил зберігання, лише у разі його перевезення в іншому рухомому складі (транспортному засобі), а не транспортування по залізничних коліях на власних осях.

Перевезення (транспортування) зазначених порожніх власних вагонів за повними перевізними документами не надає таким вагонам статусу вантажу, про який йдеться у нормах Закону, Статуту та Правил зберігання.

Пункт 6.4 Правила реєстрації та експлуатації лише регулює порядок транспортування зазначених вагонів, але ж не змінює їхнього статусу з "транспортного засобу" на "вантаж".

Відтак, підстави для нарахування та стягнення збору за зберігання порожніх вагонів, навіть у разі їх затримання з вини комбінату - відсутні.

Згідно Тарифного керівництва №1 розділ 2 п.31.5 «Якщо на станціях з причин, не залежних від залізниці, виникає затримка вантажу, що охороняється, то з відправника (одержувача, експедитора) додатково справляється плата згідно з табл. 4». Відповідно до таблиці 4 тариф грн/ваг-год залежить від кількості вагонів, що охороняються при затримці вантажів і за охорону вагонів у кількості від 11 до 15 включно встановлений у розмірі 16,60 грн/ваг-год. Час затримки зазначається в акті загальної форми ГУ-23 з моменту її виникнення до закінчення. Час до 30 хвилин не враховується, час 30 хвилин і більше враховується як повна година.

В затриманому потягу знаходились 11 вагонів з вантажем «брухт чорних металів», який підлягав охороні. За затримку вантажу, який охороняється з причин, не залежних від залізниці, останньою комбінату нарахований тариф за охорону вантажу: 16,60 грн х 11 вагонів х 34 год. х 3,023 (діючий коефіцієнт) = 18 767,99 грн. (без ПДВ), з урахуванням ПДВ 22 521,58 грн.

За таких обставин господарський суд вважає, що комбінатом належними та допустимими доказами не доведено, що перестоювання спірних вагонів було викликане неправомірними діями залізниці, зокрема подачею спірних 58 вагонів потягу № 9537 на четверту колію станції Маріуполь-Сортувальний, необхідністю дотримання вимог Правил технічної експлуатації залізниць України і їх доставка на під`їзну колію відповідача загрожувала безпеці руху (вагони були небезпечними для перевезення) і, як наслідок, позов є обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню у повному обсязі щодо вимог про стягнення збору за охорону вантажу і частково щодо плати за користування вагонами та збору за зберігання вантажів.

Заперечення відповідача судом до уваги не взяті, оскільки:

1) Відповідно до ст.6 Статуту залізниць України залізнична накладна є обов`язковою двосторонньою письмовою формою угоди на перевезення вантажу, яка укладається між відправником та залізницею на користь третьої сторони одержувача.

Приписами статті 22 Статуту залізниць України встановлено, що «за договором залізничного перевезення вантажу залізниця зобов`язується доставити ввірений їй вантажовідправником вантаж у пункт призначення в зазначений термін і видати його одержувачу».

Згідно статті 46 Статуту одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу.

Відповідно до абз.2 п.6 договору № 1/28 про експлуатацію залізничної під`їзної колії ПрАТ ММК Ілліча при станції Маріуполь-Сортувальний в редакції додаткової угоди від 17 липня 2018 року «Вагони, які здані власнику колії забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний залізниці впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій».

Приймально-здавальні операції щодо 57 вагонів були здійснені у період з 11:35 год. до 14:48 год. 24.07.2020 і щодо 1 вагону - у період з 11:35 год. 24.07.2020 до 10:41год. 25.07.2020 і, як наслідок, комбінат повинен був забрати спірні:

ь 57 вагонів - не пізніше 18:48 год. 24.07.2020 (14:48 год + 4 год. на забирання);

ь 1 вагон - не пізніше 14:41 год. 25.07.2020 (10:41год + 4 год. на забирання).

Фактично вагони з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний були забрані локомотивом ПрАТ «ММК ім.Ілліча» о 01:10год. 26.07.2020.

Статтею 119 Статуту передбачено: «За користування вагонами і контейнерами залізниці вантажовідправниками, вантажоодержувачами, власниками під`їзних колій, портами, організаціями, установами, громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності вноситься плата. Порядок визначення плати за користування вагонами (контейнерами) та звільнення вантажовідправника від зазначеної плати у разі затримки забирання вагонів (контейнерів), що виникла з вини залізниці, встановлюється Правилами.

Приписами п. 16 Правил користування вагонами і контейнерами, затверджених наказом Міністерства транспорту України № 113 від 25.02.99 (з наступними змінами і доповненнями) встановлені випадки, коли вантажовласник звільняється від плати за користування вагонами і контейнерами, а саме:

«а) якщо затримка вагонів або контейнерів виникла через стихійне лихо, що спричинило припинення руху на залізничних під`їзних коліях, а також через стихійне лихо або аварію на підприємстві, внаслідок яких згідно з чинними положеннями заборонено виконувати вантажні роботи;

б) у разі подання локомотивом залізниці вагонів і контейнерів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. Вказана максимальна переробна спроможність визначається за договором між залізницею і вантажовласником;

в) у разі затримки прийняття залізницею вагонів, які пред`явлено їй до здачі, з причин, що залежать від залізниці. Час такої затримки зазначається у графі "Примітки" Пам`ятки про подавання/забирання вагонів, цей час виключається із загального часу користування вагонами (контейнерами)».

Таким чином, відповідно до п. 16 Правил користування вагонами і контейнерами вантажовласник звільняється від плати за користування вагонами, якщо затримка виникла через стихійне лихо або у разі подання локомотивом залізниці вагонів на фронти навантаження (вивантаження) у кількості, що перевищує їх максимальну переробну спроможність. В спірному випадку стихійного лиха не було і вагони не подавалися локомотивом залізниці на фронти навантаження (вивантаження) відповідача (знаходилися на передавальних коліях ст. Маріуполь-Сортувальний і згідно з умовами договору №1/28 від 28.02.2017 мали бути вивезені зі станції локомотивом комбінату впродовж 4 годин після закінчення передавальних операцій.

Також суд погоджується з твердженнями залізниці, не спростованими відповідачем, що:

- укладені між сторонами договори не встановлюють максимальну переробну спроможність фронтів навантаження (вивантаження) комбінату;

- договір №1/28 від 28.02.2017 не встановлює будь-яких обмежень щодо мінімальної чи максимальної кількості вагонів, що мають забиратися на під`їзну колію відповідача.

Посилання відповідача на визначену в акті обстеження під`їзної колії середньодобову кількість вагонів по ст. Маріуполь-Сортувальний у розмірі 219 одиниць (п.9 акту) не приймаються судом до уваги, оскільки ні умовами укладених між сторонами договорів, ні актом обстеження не передбачена заборона залізниці подавати вагони (виставляти на передавальні колії станції Маріуполь-Сортувальний) у більшій від зазначеної кількості.

Також суд погоджується з доводами залізниці у цій частині щодо того, що «питання обсягів та кількості відправлених вантажів, що надходять на адресу одержувача, вирішуються між одержувачем та його контрагентами під час здійснення ними господарської діяльності та виконання укладених договорів без участі залізниці, тому залізниця не може і не повинна впливати на кількість, обсяг, періодичність направлення вантажів на адресу відповідача. Залізниця зобов`язана доставити прийнятий до перевезення вантаж у встановлений Правилами строк та видати його одержувачу».

На думку суду:

- несвоєчасне звільнення колій станції Маріуполь-Сортувальний сталося з причин, що залежали від вантажоодержувача;

- посилання відповідача на п.16 Правил користування вагонами і контейнерами є необґрунтованим і безпідставним.

2) Відповідачем належними та допустимими доказами не доведено, що під час проведення технічного огляду вагонів в парку прийому станції Маріуполь-Сортувальний в складі потягу були виявлені несправні вагони, які загрожували безпеці руху, так само як і не доведено необхідності і факт підготовки (організації) відповідного маршруту для перевезення спірного потягу зі зменшеною швидкістю руху па випадок виникнення нештатної ситуації та окремої вільної приймальної колії, виділення окремого локомотиву тощо. Згідно пам`яток про подавання вагонів вагони були передані залізницею та прийняті вантажоодержувачем без зауважень щодо їх технічного стану.

3) Пунктом 5 договору про експлуатацію залізничної під`їзної колії ПРАТ Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча при станції Маріуполь-Сортувальний регіональної філії "Донецька залізниця № 1/28 від 28.02.2017 року передбачено: Придатність вагонів під навантаженняу технічному стані (в т.ч. під подвійні операції), що прибули на станцію Маріуполь-Сортувальний та Рудна встановлюється робітниками залізниці під час огляду вагонів на здавальних коліях з визначенням їх придатності записом у журналі ф. ВУ-15, тобто саме на залізницю договором покладено обов`язок визначення технічного стану вагонів і вона в межах своїх повноважень визначила придатність вагонів під навантаження у технічному стані. В той же час комбінат за результатами приймально-здавальних операцій не позбавлений був можливості у пам`ятці про подавання вагонів зробити застереження щодо технічного стану вагонів, але з непояснених причин не зробив цього (згідно пам`яток передача вагонів відбулась без зауважень щодо технічного стану вагонів і в пам`ятках представником відповідача не зроблено ніяких приміткок).

4) Будь-яких доказів направлення в ремонт вагонів, які були у складі спірного потягу, відповідачем не надано.

Посилання відповідача на те, що «в порушення умов п.16.8 договору, залізниця передала в користування вагони із залишками раніше перевезеного вантажу, що здійснилося без наявності згоди на це власника колії» судом до уваги не взяте, оскільки:

- в пам`ятці №2117 про подавання 57 вагонів (48 з вантажем і 9 порожніх) відповідач не зазначив, в яких конкретно вагонах були виявлені залишки вантажу (номера вагонів і їх належність не зазначені);

- якщо мова йде про завантажені вагони, то не зрозуміло, як комбінат зміг побачити надлишки вантажу на дні завантажених вагонів;

- якщо мова йде про порожні вагони, то у складі спірного потягу усі 9 порожніх вагонів були власними (не є власністю залізниці) і були доставлені комбінату у відповідності з перевізними документами;

- ст. 31 Статуту передбачено, що «залізниця зобов`язана подавати під завантаження справні, придатні для перевезення відповідного вантажу, очищені від залишків вантажу, сміття, реквізиту, а у необхідних випадках - продезінфіковані вагони та контейнери».

Якщо мова дійсно йде про 9 порожніх власних вагонів, то у цій частині суд погоджується з доводами залізниці, шо ці вагони з формальної точки зору не подавалися позивачем під навантаження і «питання узгодження надання таких вагонів залежить від відправника».

Також на думку суду відповідач під час розрахунку плати за користування вагонами (стаття 119 Статуту залізниць України) безпідставно враховував приписи ст.46 Статуту, оскільки ст.119 Статуту унормовано питання плати за користування вагонами (контейнерами) та звільнення вантажовідправника від зазначеної плати, у той час як ст.46 Статуту регламентовано питання зберігання вантажу на станції, тобто;

- в ст.119 Статуту мова йде про користування вагонами (транспортні засоби), а в ст.46 Статуту про зберігання вантажів (цінності, які перевозяться у рухомому складі), що не одне і теж;

- поняття «користування вагонами» і «зберігання вантажів» не є тотожними.

Судові витрати в межах, встановлених законодавством, відповідно до ст.129 Господарського кодексу України, покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених вимог (в даному випадку на позивача і відповідача).

На підставі викладеного, ст.ст.24, 46, 119, 129 Статуту залізниць України і керуючись ст.ст.210, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017), господарський суд, -

В И Р I Ш И В :

Позов задовольнити частково у сумі 67 605,89грн.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча (87504, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Левченка, 1, код ЄДРЮОФОПГФ 00191129) на користь Акціонерного товариства Українська залізниця (03680, м. Київ, вул. Тверська, 5, код ЄДРЮОФОПГФ 40075815) у особі регіональної філії Донецька залізниця (84404, Донецька область, м. Лиман, вул. Привокзальна, 22, код ЄДРЮОФОПГФ 40150216) 3 671,63 грн. - плата за користування вагонами, 41 412,68 грн. - збір за зберігання вантажів, 22 521,58 грн. - збір за охорону вантажу, 2 263,52 грн. на відшкодування витрат по оплаті судового збору.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у порядку, передбаченому п.17.5 перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, протягом двадцяти днів з дня його проголошення (складення повного судового рішення).

Повний текст судового рішення складено 30.03.2021.

Суддя В.І. Матюхін