ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

23.03.2021 Справа № 905/32/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Аксьонової К.І. за участю секретаря судового засідання Парахотіна Ю.А., розглянувши матеріали справи

за позовом Заступника керівника Артемівської місцевої прокуратури Донецької області, м.Бахмут, Донецької області, в інтересах держави в особі Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області, м. Бахмут, Донецька область

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Центрбуд», м. Київ

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Лістар Трейд», м. Київ

про стягнення збитків у сумі 497554,62грн,

Представники учасників справи:

прокурор відділу Харківської обласної прокуратури Хольченко А.О.

від позивача: Заікіна О.В. в порядку самопредставництва (в режимі відеоконференції)

від відповідача: Жигала Л.В., адвокат на підставі ордеру ІФ №096703 від 03.03.2020

від третьої особи: представник не з`явився

СУТЬ СПРАВИ:

Заступник керівника Артемівської місцевої прокуратури Донецької області, м.Бахмут, Донецької області, в інтересах держави в особі Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області, м. Бахмут, Донецька область, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «Центрбуд», м. Київ, про стягнення збитків у сумі 497554,62грн.

Позов обґрунтований неякісним виконанням відповідачем будівельних робіт з реконструкції будівлі Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул.Миру, 22» (коригування) за договором про закупівлю робіт №554 від 24.10.2017 (договір підряду) в частині улаштування шиферної покрівлі, що призвело до протікання покрівлі та завдало позивачу збитків у сумі 497554,62грн. Як зазначено в позові протікання покрівлі на об`єкті пройшло по площі 608кв.м, через що були пошкоджені матеріали, а саме: плити мінераловатні Техноніколь J = 135кг/куб.м - 100мм - 1252кв.м на суму 352663,36грн; листи азбестоцементні хвилясті звичайного профілю - 1113кв.м на суму 88205,25грн; дошки необрізні з хвойних порід, довжина 4-6,5м ширини, товщини 32,40 мм, II сорт - 2,175куб.м на суму 8561,43грн; плівка поліетиленова, товщина 0,15мм - 698,9 кв.м на суму 4945,79грн; розчин готовий кладовий важкий цементний, марка М100 - 0,696 куб.м на суму 121,75грн; цвяхи дротяні - 0,0696т на суму 2580,04грн; толь грубозернистою посипкою, марка ТВК - 35 - 43,5кв.м на суму 882,00грн; загальна сума пошкодженого матеріалу склала 459054,62грн. Крім матеріалів, використаних при реконструкції покрівлі, через її протікання також зазнали пошкодження навчальні кабінети 51, 52, 54 та актовий зал, у яких було пошкоджене штукатурне покриття стелі та підлога з деревино-волокнистих плит на площі 427 кв.м на загальну суму 38500,00грн.

Позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач проти позову заперечив, зазначивши, що роботи з улаштування шиферної покрівлі за договором №554 від 24.10.2017 виконані якісно та прийняті позивачем без зауважень. Причиною протікання покрівлі вважає негерметичність старої (існуючої) дощової каналізації, посилаючись на те, що для герметизації покрівлі необхідно було виконати додаткові роботи, не передбачені проектно-кошторисною документацією до договору підряду №554 від 24.10.2017; зауваження, які викладені у акті обстеження технічного стану місця виконання робіт від 26.10.2019 відносяться до додаткових робіт; із складом пошкоджень від зртікання атмосферних опадів не згоден, посилаючись на те, що в актовому залі стеля була демонтована, відсутні волокнисто-дерев`яні плити на підлозі, підлога з дерев`яних дощок, а не з деревино-волокнистих плит; в класах підлога теж з дерев`яних дощок; представниками технічного нагляду штукатурка стелі по всьому корпусу визнана аварійною, роботи щодо якої передбачені в додаткових демонтажних роботах; є розбіжності у зазначеній прокурором площі пошкодження (навчальні кабінети 51, 52, 54) складає 226кв.м. та 140 кв.м (актовий зал), що в сумі складає 366кв.м, а не 472кв.м як зазначає прокурор.

Рух справи

Провадження у справі №905/32/20 відкрито ухвалою Господарського суду Донецької області від 29.01.2020; справу визначено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначене на 20.02.2020 з подальшим відкладанням на 04.03.2020.

Ухвалою суду від 04.03.2020 провадження у справі №905/32/20 зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №912/2385/18. Ухвалою суду від 10.08.2020 провадження у справі №905/32/20 поновлено; підготовче засідання призначено на 27.08.2020 з подальшим відкладанням на 09.09.2020; підготовче провадження ухвалою від 27.08.2020 продовжувалось на 30 днів.

З метою з`ясування якості виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю «Центрбуд» підрядних робіт за договором про закупівлю робіт №554 від 24.10.2017, причин протікання покрівлі та розміру пошкоджень на об`єкті - будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, ухвалою суду від 09.09.2020 у справі призначено судову інженерно-технічну експертизу у справі №905/32/20, проведення якої доручено експертам Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз.

Після повернення матеріалів справи №905/32/20 до Господарського суду Донецької області з Донецького науково-дослідного інституту судових експертиз разом з висновком №7298-7301 від 31.12.2020 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи ухвалою суду від 21.01.2021 провадження у справі 905/32/20 поновлено, підготовче засідання призначене на 28.01.2021 з подальшим відкладанням на 05.02.2021 (за клопотанням прокурора, який посилався на намір подати заяву про збільшення позовних вимог).

05.02.2021 від прокурора надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, з якої вбачається, що прокурор просить стягнути з відповідача збитки у розмірі 636371,92грн, виходячи з розміру збитків, що був встановлений експертом при проведенні судової інженерно-технічної експертизи.

Дослідивши заяву про збільшення розміру позовних вимог у справі №905/32/20, судом встановлена відсутність доказів направлення заяви іншим учасникам справи (позивачу, відповідачу), що свідчить про недодержання прокурором вимог ч.5 ст.46 Господарського процесуального кодексу України, з мотивів чого суд повернув заяву, постановивши ухвалу від 05.02.2021.

З урахуванням пояснень присутнього в підготовчому засіданні 05.02.2021 прокурора про подання всіх наявних доказів та відсутність заперечень проти призначення справи до розгляду по суті ухвалою від 05.02.2021 суд закрив підготовче провадження у справі №905/32/20 та призначив розгляд справи по суті на 17.02.2021 з подальшим оголошенням перерви до 04.03.2021.

У судовому засіданні 17.02.2021 судовий експерт Сафіян Д.В. Донецького НДІСЕ надав пояснення стосовно складеного ним висновку №7298-7301 від 31.12.2020 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи. Пояснив, що виконані відповідачем будівельні роботи з улаштування шиферної покрівлі за договором №554 від 24.10.2017 не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва в частині незабезпечення виконавцем робіт достатньо щільного прилягання листів шиферу в місцях напуску верхнього листа на нижній та недостатністю герметизації стиків та примикань. Вказані недоліки встановлені експертом при натурному огляді покрівлі без розкриття внутрішнього улаштування, не відносяться до прихованих видів робіт та могли бути ідентифіковані відповідальними особами на будь-якому етапі виконання цих робіт. Неякісне виконання робіт знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку з подальшим протіканням покрівлі під час атмосферних опадів. Розмір збитків встановлено експертом з розрахунку загальної вартості ремонтно-відновлювальних робіт з перекриття покрівлі та становить 636371,92грн.

Заслухавши експерта та сторін суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі особи, що здійснювала технічний нагляд за будівельними роботами Товариство з обмеженою відповідальністю «Лістар Трейд», в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, про що у судовому засіданні 04.03.2021 постановив відповідну ухвалу; розгляд справи відкладено на 23.03.2021.

З метою повідомлення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача про дату, час та місце судового засідання, судом направлено копію ухвали від 04.03.2021 на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Лістар Трейд», визначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 04071, м. Київ, вул. Воздвиженська, 60. Поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою АТ «Укрпошта» на конверті «вибув». Телефонограму за зазначеним в ЄДРПОУ номером тел. абонент прийняти відмовився з причини відсутності причетності до підприємства ТОВ «Лістар Трейд». За знайденим в мережі Інтернет телефонним номером НОМЕР_1 відповідальним працівником суду 05.03.2021 було передано телефонограму керівнику проектного відділу ТОВ «Лістар Трейд» Олійнику Н.В. з повідомленням про дату, час та місце судового засідання. Таким чином судом виконано всі можливі дії щодо повідомлення третьої особи про дату, час та місце судового засідання; вказаний учасник справи в розумінні вимог ст.120 Господарського процесуального кодексу України є таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

У судове засідання 23.03.2021 з`явився прокурор, підтримав позовні вимоги; представники позивача та відповідача взяли участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції; позивач підтримав позовні вимоги; відповідач проти позову заперечив.

Третя особа у судове засідання 23.03.2021 представника не направила; пояснень по суті спору не надала.

Враховуючи сплив встановленого ст.195 Господарського процесуального кодексу України строку розгляду справи суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними матеріалами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

24.10.2017 між позивачем, Управлінням освіти Бахмутської міської ради (замовник), та відповідачем, Товариством з обмеженою відповідальністю «Центрбуд» (підрядник), укладений договір про закупівлю робіт №554, відповідно до п.1.1 якого замовник доручив, а підрядник зобов`язався відповідно до проектної документації та умов договору виконати роботи з реконструкції будівлі на об`єкті. Об`єкт: «Реконструкція будівлі Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул. Миру, 22» (коригування). Місце розташування об`єкта: 84500, Україна, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 22 (п.1.2 договору).

Пунтком 18.1 договору №554 від 24.10.2017 в редакції додаткової угоди №4 від 29.12.2018 встановлено, що договір діє до 31.12.2019, а частині виконання зобов`язань сторін - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

Початок та закінчення робіт визначається календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (додаток №1) (п.2.2 договору).

За умовами п.3.1 договору договірна ціна первісно складала 34790045,05грн, у тому числі ПДВ 5798340,84грн.

Згідно з п.1.3 договору склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначені на підставі проектної документації, не можуть бути переглянуті в процесі будівництва у разі внесення змін до проектної документації.

Згідно з п.9.6 договору підрядник у порядку, визначеному нормативними документами та договором, веде і передає замовнику після завершення робіт документи про виконання договору підряду.

Замовник зобов`язаний (п.4.2 договору) прийняти від підрядника у встановленому порядку виконані роботи та оплатити їх (пп.4.2.2); негайно повідомити підрядника про виявлені недоліки в роботі (пп.4.2.3); забезпечити здійснення технічного нагляду протягом усього періоду будівництва об`єкта в порядку, встановленому законодавством (пп.4.2.4).

Згідно з п.13.1 договору приймання-передача закінчених робіт з капітального ремонту здійснюється відповідно до вимог Загальних умов та інших нормативних актів, які регламентують прийняття закінчених об`єктів в експлуатацію.

Відповідно до п.13.2 договору недоліки у виконаних роботах, виявлені в процесі приймання-передачі закінчених робіт з капітального ремонту, які виникли з вини підрядника, повинні бути усунуті підрядником протягом строків, визначених замовником. Якщо підрядник не бажає чи не може усунути ці недоліки, замовник може попередити підрядника про порушення ним своїх зобов`язань, і , якщо без затримки не вжив необхідних заходів для виправлення ситуації, усуне недоліки своїми силами або із залученням третіх осіб за рахунок підрядника.

Замовник здійснює контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт відповідно до Цивільного кодексу України та договору (п.10.3 договору). Для здійснення технічного нагляду і контролю за виконанням робіт замовник залучає третю особу, з якою укладає договір про надання послуг з технічного нагляду. Підрядник зобов`язаний на вимогу замовника чи осіб, які відповідно до договорів здійснюють технічний нагляд, надавати необхідні інформацію та документи. У разі виявлення невідповідності виконаних робіт установленим вимогам замовник приймає рішення про усунення підрядником допущених недоліків або про зупинення виконання робіт (п.10.4 договору).

З метою контролю за відповідністю робіт та матеріальних ресурсів установленим вимогам Управлінням освіти Бахмутської міської ради Донецької області як замовником укладено договір №651 про надання послуг з технічного нагляду від 29.12.2017 з Товариством з обмеженою відповідальністю «Лістар Трейд», за умовами якого останній забезпечує здійснення технічного нагляду за будівництвом.

Як пояснено сторонами у виконання прийнятих на себе зобов`язань за договором №554 від 24.10.2017 відповідач виконав підрядні роботи на загальну суму 11819969,74грн, що підтверджується підписаними сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт: №1 за жовтень 2018 від 13.11.2018 на суму 7261101,07грн, №2 за березень 2019 від 26.04.2019 на суму 3175912,44грн, №3 за березень 2019 від 26.04.2019 на суму 4497257,19грн та №4 за серпень 2019 на суму 885699,04грн.

Акти приймання виконаних будівельних робіт підписані позивачем та організацією, що здійснювала технічний нагляд за договором №554 від 24.10.2017, без зауважень стосовно якості та обсягу виконаних робіт.

Вартість виконаних за договором підряду №554 від 24.10.2017 робіт сплачено відповідачу в повному обсязі, що сторонами визнається.

Будівельні роботи з улаштування шиферної покрівлі, неякісним виконанням яких обумовлено понесення позивачем заявлених до стягнення в межах даної справи збитків, прийняті позивачем без зауважень, що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт №1 за жовтень 2018 від 13.11.2018. При прийнятті робіт дефектів у виконаних роботах виявлено не було, претензій щодо якості робіт, вимог щодо усунення їх недоліків до підрядника не висувалось.

Після прийняття робіт в лютому 2019 у будівлі Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області виявилось протікання відремонтованої шиферної покрівлі.

Недоліки в роботах як стверджує відповідач були усунені шляхом виконання робіт, за наслідком чого сторонами був підписаний акт приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2019 від 26.04.2019. Позивач погоджується з обставинами часткового усунення зауважень щодо якості робіт.

У липні 2019 знов сталось протікання шиферної покрівлі. Комісією в складі представників ТОВ «Центрбуд» та ТОВ «Лістар Трейд» проведено обстеження об`єкта, складено акт обстеження від 30.07.2019, за результатами якого встановлено, що затікання відбулось через негерметичність стику труб дощової каналізації на технічному поверсі; труби зафіксовано в конструкціях плит жорстко; механічних пошкоджень труб або стику, внаслідок чого могло порушитись герметичність, не зафіксовано.

31.07.2019 було проведено огляд місця виконання робіт, за результатами якого складено акт №14 за висновками якого після зливових опадів внаслідок неякісно виконаних робіт підрядником по капітальному ремонту покрівлі та лівньових труб, пошкоджено внутрішні приміщення будівлі, горища, третього та другого поверху будівлі, та частково зруйновано раніше виконаний ремонт. Про протікання покрівлі підрядник був повідомлений листом №2069 від 07.08.2019.

Відповідач у відповідь на лист №2069 від 07.08.2019 повідомив позивача про те, що оскільки причинами затікання стала негерметичність старої (існуючої) дощової каналізації, а роботи пов`язані з ремонтом, заміною, реконструкцією дощової каналізації системи відповідачем не виконувались та не входили в об`єми загальних робіт за договором №554 від 24.10.2017 відсутні підстави вважати, що наслідки та збитки сталися з вини підрядника (лист №566 від 07.10.2019).

25.10.2019 директором Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей направлено позивачу доповідну записку №324 про те, що у будівлі, що знаходиться за адресою м. Бахмут, вул. Миру, 22 продовжує протікати нова шиферна покрівля.

В результаті проведення обстеження технічного стану об`єкта за договором підряду №554 від 24.10.2017 комісією у складі представників Управління освіти Бахмутської міської ради, ТОВ «Лідстар Трейд» та ТОВ «Центрбуд» були зафіксовані пошкодження, завдані внаслідок неякісних робіт та виявлені недоліки, а саме: риштування не відповідає будівельним нормам, має завелику розбіжність; шиферне покриття має тріщини, отвори по всій площині, про що складено акт від 26.10.2019. Комісія дійшла висновку, що для запобігання подальшого протікання у внутрішні приміщення потрібно виконати заміну риштувань та шиферного покриття відповідно до будівельних норм і правил.

Позивач звертався до відповідача з претензією №2783 від 06.11.2019 про неналежне виконання робіт з метою вирішення питання, шляхом переговорів, щодо строків та способу усунення виявлених недоліків. У відповідь на вказану претензію відповідач повідомив, що відсутні підстави вважати, що наслідки та збитки сталися з вини підрядника (лист №693 від 11.12.2019).

24.01.2020 між замовником та підрядником підписано акт прийому передачі площадки під будівництво, відповідно до якого майданчик прийнятий замовником.

Додатковою угодою №8 від 15.04.2020 сторони достроково розірвали договір підряду №554 від 24.10.2017 за ініціативою замовника з посиланням на невиконанням підрядником договірних зобов`язань.

Договірна ціна (п.3.1 договору) була зменшена до 11819969,74грн, у тому числі ПДВ 1969994,96грн. Строк договору скорочено до 19.12.2019, а частині виконання зобов`язань сторін - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором (п.18.1 договору №554 від 24.10.2017 в редакції додаткової угоди №8 від 15.04.2020).

Встановлення обґрунтованості підстав для звернення прокурора до суду з даним позовом

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Положеннями чч. 3,4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.174 цього Кодексу.

В обґрунтування підстав для представництва, прокурор зазначає, що порушення інтересів держави полягає в тому, що відсутність відшкодування понесених збитків позбавляє можливості використовувати ці кошти на забезпечення потреб громади міста Бахмут; правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес.

Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області як сторона договору №554 від 24.10.2017 та головний розпорядник бюджетних коштів, виділених на реконструкцію будівлі, є уповноваженим органом держави у спірних правовідносинах з відповідачем, який набуває статусу позивача у спірних правовідносинах.

Звернення прокуратури з вказаним позовом обумовлено неналежним здійсненням позивачем своїх повноважень щодо судового захисту порушених інтересів держави.

Позивач звертався до прокуратури з листом №3245 від 21.12.2019 про представлення його інтересів в суді у зв`язку з відсутністю в Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області коштів на сплату судового збору.

21.12.2019 прокурор направив позивачу повідомлення №01-38-5861вих19 про звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Управління освіти Бахмутської міської ради.

Оцінюючи вказані обставини суд не приймає до уваги доводи Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області щодо неможливості самостійно звернутись до суду з позовом про стягнення збитків через відсутність коштів для сплати судового збору. Разом з тим, незвернення Управління освіти Бахмутської міської ради Донецької області до суду з даним позовом протягом розумного строку після виявлення недоліків у виконаних відповідачем будівельних роботах та подальшим неусуненням свідчить про те, що позивач неналежно виконує свої повноваження щодо отримання від підрядника компенсації збитків внаслідок неякісного виконання робіт, у зв`язку із чим суд погоджується з доводами щодо виникнення у прокурора обґрунтованих підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави в особі позивача.

Наміри самостійного вчинення дій, спрямованих на порушення своїх прав, позивачем під час розгляду справи не висловлено, позов прокурора підтримано.

Вказані обставини обумовлюють висновок суду про те, що звернення прокурора в інтересах держави до господарського суду в цій справі в розумінні Конституції України та Закону України «Про прокуратуру» відповідає функції представництва прокуратурою інтересів держави та направлено на їх захист. Підстав для залишення позову без розгляду з урахуванням правової позиції, висловленої Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, суд не вбачає.

Правова оцінка аргументів учасників справи та мотиви прийняття судового рішення

Беручи до уваги правову природу розглядуваного спору, оцінка правомірності заявлених вимог здійснюється судом з урахуванням положень Цивільного та Господарського кодексів України, що регулюють відшкодування збитків.

Відповідно до ст.224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також неодержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно із ч.1 ст.225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Аналогічні приписи містяться у ст.22 Цивільного кодексу України, якими визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Враховуючи викладені норми, суд зазначає, що застосування цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Склад цивільного правопорушення, визначений законом для настання відповідальності у формі відшкодування збитків, утворюють наступні елементи: суб`єкт, об`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторона. Суб`єктом є боржник; об`єктом - правовідносини по зобов`язаннях; об`єктивною стороною - наявність збитків у майновій сфері кредитора, протиправна поведінка у вигляді невиконання або неналежного виконання боржником свого зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника і збитками; суб`єктивну сторону цивільного правопорушення складає вина, яка представляє собою психічне відношення особи до своєї протиправної поведінки і її наслідків.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає, тобто, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Отже кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (ст.614 Цивільного кодексу України).

Означене коло обставин, що становить предметом доказування для позивача, є загальним для всіх справ з вимогами про відшкодування збитків.

Здійснюючи оцінку доведеності неправомірної поведінки відповідача, наявність шкоди та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, судом враховано, що неправомірна поведінка відповідача, як стверджує прокурор, полягає у неналежному виконанні будівельних робіт за укладеним з позивачем договором №554 від 24.10.2017. Аналіз умов договору №554 від 24.10.2017 дозволяє дійти висновку, що цей договір є договором будівельного підряду в розумінні ст. 875 Цивільного кодексу України.

Як встановлено ч.1 ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Відповідно до ст.857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру; виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові; результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Частиною 1 ст.858 Цивільного кодексу України визначено, що якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Згідно з ч.4 ст.882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Відповідно до ч.1 ст.853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Частиною 6 ст. 882 Цивільного кодексу України прямо встановлено право замовника відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, при прийнятті виконаних відповідачем за договором робіт позивачем та організацією, що здійснювала технічний нагляд за договором №554 від 24.10.2017, дефектів у виконаних роботах виявлено не було, претензій щодо якості робіт, вимог щодо усунення їх недоліків до підрядника не висувалось. Акти приймання-передачі виконаних будівельних робіт №1 за жовтень 2018 від 13.11.2018 та №2 за березень 2019 від 26.04.2019 підписані без зауважень.

Враховуючи спір між сторонами щодо якості виконаних відповідачем за договором робіт з улаштування шиферної покрівлі, суд з метою з`ясування якості цих робіт, причин протікання покрівлі та розміру пошкоджень на об`єкті - будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, ухвалою від 09.09.2020 призначив у справі судову інженерно-технічну експертизу. На вирішення експерту поставлені наступні питання:

1. Чи відповідають виконані Товариством з обмеженою відповідальністю «Центрбуд» (підрядник) за договором про закупівлю робіт №554 від 24.10.2017 (договір підряду) роботи з реконструкції покрівлі на об`єкті - будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул. Миру, 22» вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Чи могли ці недоліки (за наявності) бути встановлені при звичайному способі прийняття робіт замовником або недоліки є прихованими?

2. Чи виникло протікання покрівлі на об`єкті - будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул.Миру, 22», внаслідок неякісного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Центрбуд» (підрядник) робіт в межах договору про закупівлю робіт №554 від 24.10.2017 (договір підряду), чи до протікання призвели порушення експлуатаційних вимог під час експлуатації покрівлі?

3. Які пошкодження об`єкта: будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул. Миру, 22» (або окремих його елементів) виникли внаслідок протікання покрівлі?

4. Який розмір матеріальної шкоди (у тому числі у вигляді вартості використаних при реконструкції покрівлі будівельних матеріалів, але не виключно) завдано об`єкту - будівля Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області за адресою: м. Бахмут, вул.Миру, 22» (або окремим його елементам) внаслідок протікання покрівлі?.

За змістом висновку експерта №7298-7301 від 31.12.2020 по першому питанню, роботи виконані відповідачем за договором №554 від 524.10.2017 не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, в частині незабезпечення виконавцем робіт достатньо щільного прилягання листів покрівлі в місцях напуску верхнього листа на нижній та недостатністю герметизації стиків та примикань, вказані відхилення в якості виконаних будівельних робіт не відносяться до прихованих видів робіт та могли бути ідентифіковані відповідальними особами на будь-якому етапі виконання цих робіт.

По другому питанню експертом зроблено висновок про те, що відхилення в виконаних роботах знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з подальшим протіканням покрівлі під час атмосферних опадів.

По третьому питанню експертом виділено пошкодження, які не містять фізичного зносу та можуть бути підраховані у вигляді вартості ремонтно-відновлювальних робіт, а саме: - пошкоджений утеплювач горищного перекриття на площі 607,8кв.м.; - частково пошкоджений покрівельний матеріал (азбестоцементні листи) на площі 870кв.м.; - інші супутні матеріали, які будуть пошкоджені внаслідок демонтажних робіт під час проведення ремонтно-відновлювальних робіт (плівка під утеплювачем, цвяхи та ін.).

По четвертому питанню щодо визначення розміру майнової шкоди експертом встановлено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт необхідних для усунення наслідків залиття об`єкту «Реконструкція будівлі Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області, розташованого за адресою: м. Бахмут, вул.Миру, 22» склала 636371,92грн.

Отже, враховуючи висновки експерта суд дійшов висновку, що роботи на об`єкті «Реконструкція будівлі Бахмутського навчально-виховного комплексу «Загальноосвітня школа I-III ступенів №11 - багатопрофільний ліцей» Бахмутської міської ради Донецької області» за договором №554 від 24.10.2017 були виконані відповідачем неякісно, що й стало причиною протікання покрівлі.

Посилання відповідача на якісне виконання робіт суд до уваги не приймає з огляду на їх спростування таких посилань матеріалами справи: як експертним висновком, так і іншими матеріалами, зокрема складеним за участю представника ТОВ «Центрбуд» актом від 26.10.2019 обстеження технічного стану місця виконання робіт.

Разом з тим висновок експерта №7298-7301 від 31.12.2020 свідчить про те, що недоліки у виконаних відповідачем роботах є явними, не стосуються прихованих видів робіт та могли бути ідентифіковані відповідальними особами на будь-якому етапі виконання цих робіт, що підтверджено судовим експертом у судовому засіданні 17.02.2021, який пояснив, що недоліки у виконаних будівельних роботах встановлені при натурному огляді покрівлі без розкриття внутрішнього улаштування.

Виходячи з положень ч.2, 3 ст.853 Цивільного кодексу України законодавець поділяє недоліки виконаної роботи на явні, які можуть бути встановлені при звичайному способі приймання, та приховані. Так явні недоліки повинні виявлятися безпосередньо при прийнятті результату роботи. Однак, якщо замовник приймає результат роботи без проведення перевірки, він позбавляється права посилатись на наявність явних недоліків у результаті роботи. У свою чергу, приховані недоліки замовник може виявляти і після прийняття результату. Замовник зобов`язаний у такому випадку негайно повідомити про це підрядника. Виконання цього обов`язку дозволить підряднику спільно з замовником зафіксувати виявлені приховані недоліки та вирішити самостійно на принципах добросовісності та розумності пов`язані з цим спірні питання. Якщо підрядник відмовляється спільно з замовником зафіксувати їх, останній може це зробити із залученням третіх осіб.

Таким чином підставою для виникнення спору щодо якості робіт після прийняття їх замовником можуть бути тільки відступи від умов договору підряду, або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі ті, що були умисно приховані підрядником.

Враховуючи положення ст.853 Цивільного кодексу України, якими на замовника покладено обов`язок перевірити виконані підрядником роботи при їх прийнятті, а також правові наслідки прийняття робіт без перевірки, підписання замовником актів приймання виконаних будівельних робіт за договором підряду №554 від 24.10.2017 без будь-яких зауважень, зумовлює висновок про відсутність у позивача правових підстав посилатись на недоліки робіт, які могли бути встановлені при звичайному способі їх прийняття.

Отже встановлені судом обставини свідчать про відсутність у позивача правових підстав посилатись на явні недоліки у виконаних відповідачем роботах з улаштування покрівлі при доведенні неправомірної поведінки останнього як завдавача шкоди, що виключає стягнення збитків, завданих внаслідок неякісного виконання робіт.

З урахуванням викладеного, суд, надавши за приписами ст.86 Господарського процесуального кодексу України відповідну оцінку тим доказам, що впливають на розгляд справи по суті, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову з мотивів відсутності правових підстав у позивача як замовника посилатись на явні недоліки у виконаній відповідачем роботі при доведенні неправомірної поведінки останнього як завдавача шкоди (з огляду на прийняття робіт без належної перевірки).

Крім того, суд окремо зауважує на тому, що заявлений прокурором розмір збитків не є доведеним матеріалами справи в повному обсязі, що є самодостатньою підставою для відмови в позові.

Висновку про недоведення розміру збитків суд дійшов з огляду на те, що матеріально-правовою підставою заявленого позову за змістом позовної заяви є збитки у вигляді вартості пошкодженого матеріалу, використаного при ремонті покрівлі, у сумі 459054,62грн, та вартості пошкодженого майна в будівлі у сумі 38500,00грн.

Разом з тим визначення розміру збитків при проведенні експертизи у сумі 636371,92грн було здійснено експертом, виходячи з загальної вартості ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення недоліків, тобто розмір встановлених експертом збитків не відповідає матеріально-правовій підставі заявленого прокурором позову. Обсяги та вартість не пошкоджених від залиття та придатних до подальшого використання будівельних матеріалів експерт не встановлював.

Заяв про зміну підстав позову в частині зміни складу збитків матеріали справи не містять. Пояснення прокурора від 02.02.2021 №01-34-38вих-21 щодо понесених позивачем збитків у розмірі 636371,92грн суд до уваги не бере, оскільки ці пояснення не співвідносяться з зазначеним в позовній заяві складом збитків, а лише відображають висновок експерта щодо розміру збитків.

Відповідно до ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Отже обов`язок належного доведення розміру заявлених до стягнення збитків відповідно до їх складу, визначеного в позові, покладено саме на прокурора як особи, що звернулась з позовом до суду, та позивача, яким позов підтриманий.

Клопотань про призначення повторної експертизи з метою підтвердження розміру заявленого прокурором складу збитків у вигляді вартості пошкодженого матеріалу, використаного при ремонті покрівлі, та вартості пошкодженого майна в будівлі, на суму 497554,62грн від прокурора та позивача не надходило.

Призначення за власною ініціативою повторної експертизи для з`ясування розміру заявленого в межах позову складу збитків на розсуд суду є недоцільним, оскільки матеріали справи дозволяють вирішити спір по суті без вчинення такої процесуальної дії.

Розподіл судових витрат

З огляду на відмову в задоволенні позову суд з урахуванням положень ст. 129 Господарського процесуального кодексу України не вбачає підстав для покладення на відповідача понесених прокурором та позивачем судових витрат. Відповідачем судових витрат до розподілу за наслідком розгляду справи заявлено не було.

Керуючись ст.ст. 86, 129, 210, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні 23.03.2021 проголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 02.04.2021.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суд Донецької області (п. 8, 17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Суддя К.І. Аксьонова