УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Київ

01.04.2021Справа № 910/5116/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши у нарадчій кімнаті заяву (вх.№01-20/3270) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

про забезпечення позову (до подачі позовної заяви) (вх. № 5116/21)

особи, що можуть отримати статус учасників справи:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), як відповідач;

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 ), як третя особа без самостійних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» (01042, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, офіс 325, ідентифікаційний код 39532133), як третя особа без самостійних вимог

без виклику учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

30.03.2021 до Господарського суду міста Києва надійшла заява про забезпечення позову, у якій заявник просить суд вжити заходи забезпечення позову до подання позовної заяви, а саме: накласти арешт на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» (01042, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, офіс 325, ідентифікаційний код 39532133) у розмірі 3 150 000,00 грн. (три мільйони сто п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.), що становить 45% статутного капіталу, яка належить ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

Заява мотивована тим, що є дійсні підстави вважати, що частка у розмірі 45% статутного капіталу ТОВ "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" може бути відчужена в подальшому третім особам, та у ОСОБА_1 як позивача, у зв`язку із декількома подальшими відчуженнями, виникнуть об`єктивні труднощі її повернення. При цьому, заявник посилається на те, що ОСОБА_3 : отримав частку у статутному капіталі ТОВ "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" за відповідним актом прийому-передачі, не оплатив її ціну продавцю у встановлений строк (за умовами Договору купівлі-продажу оплата мала бути здійсненна в день підписання договору); у зв`язку із небажанням здійснювати оплати за Договором купівлі-продажу, вирішив подарувати третій особі; з метою приховання дійсних правовідносин уклав з ОСОБА_2 саме договір дарування, оскільки в такому разі статутом не передбачено обов`язок повідомляти іншого учасника про відчуження частки.

За доводами заявника, невжиття заявлених заходів забезпечення позову може призвести до проведення незаконних реєстраційних дій, пов`язаних зі зміною відомостей в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про склад учасників та органи управління ТОВ "ЕКО-БУД- ТРЕЙД", і як наслідок утруднити чи навіть зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, оскільки у разі відхилення судом заяви про забезпечення позову та за наявності рішення суду по суті на користь позивача, обраний позивачем спосіб захисту стане неефективним, оскільки незаконні дії відповідача, призведуть до необхідності застосовувати вже інші способи захисту незаконно порушених прав позивача.

Крім того, 30.03.2021 до канцелярій Господарського суду міста Києва ОСОБА_1 подано позов до ОСОБА_2 , за участі третьої особи - ОСОБА_3 про витребування з володіння ОСОБА_2 частину частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД", що становить 45 % статутного капіталу цього товариства на користь ОСОБА_1 .

Також, 31.03.2021 від ОСОБА_1 до суду надійшла подібна за замістом заява про забезпечення позову (вх.№01-20/3241).

Розглянувши першочергово подану заяву - 30.03.2021 (вх.№01-20/3270) та дослідивши додані до неї докази, суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на таке.

Суд виходить з того, що забезпечення позову полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення. Згідно з положеннями статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України забезпечення позову застосовується судом, зокрема, якщо їх невжиття може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов забезпечується, в тому числі:

- накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1 ч.1 )

- не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони: 1) проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; 2) емітенту, зберігачу, депозитарію надавати реєстр власників іменних цінних паперів, інформацію про акціонерів або учасників господарського товариства для проведення загальних зборів товариства; 3) участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства; 4) здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору (частина 5);

- суд, який вирішує спір про право власності на акції (частки, паї) товариства, права акціонера (учасника), реалізація яких залежить від відносної вартості акцій (розміру частки) в статутному капіталі товариства, може постановити ухвалу про забезпечення позову шляхом встановлення заборони на внесення змін до статуту цього товариства щодо розміру статутного капіталу. (частина 9)

- заходи забезпечення позову не повинні порушувати прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства. Зокрема, крім випадків, передбачених частиною дев`ятою цієї статті, заборона вчиняти дії має стосуватися лише акцій або корпоративних прав, безпосередньо пов`язаних з предметом спору (частина 10).

У рішенні Конституційного Суду України від 16.06.2011 № 5-рп/2011 у справі № 1-6/2011 зазначено, що судочинство охоплює, зокрема, інститут забезпечення позову, який сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого статтею 55 Конституції України.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів або здійснюється ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав / інтересів позивача.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника) або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справі про банкрутство.

При цьому, сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

При вирішенні питання про забезпечення немайнового позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості, адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги та їх співмірності;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності реальної загрози ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у разі невжиття судом обраного позивачем способу забезпечення позову;

- заборони забезпечення позову таким способом, який суперечить частині 5 статті 137 Господарського процесуального кодексу України та порушують прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства.

Судом встановлено, що позовні вимоги спрямовані на повернення у власність частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД", у зв`язку з чим вчинення будь-яких правочинів щодо відчуження спірної частки статутного капіталу знівелює значення судового рішення у випадку задоволення позову ОСОБА_1 та викличе необхідність подальшого звернення його до суду з метою повернення належного йому майна.

Тобто, фактично спір у даній справі стосується захисту та поновлення корпоративних прав позивача, які він вважає порушеними внаслідок продажу ОСОБА_3 спірної частки Товариства.

Отже, з метою уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову в частині накладення арешту на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" у розмірі 3 150 000,00 грн, що становить 45% статутного капіталу, яка належить ОСОБА_2 .

Зазначений захід забезпечення позову є адекватним та співмірним із заявленими позовними вимогами, а невжиття такого заходу забезпечення позову призведе до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав позивача.

При цьому, суд, здійснюючи перевірку добросовісності користування процесуальними правами в порядку частини четвертої статті 43 ГПК України, виявив, що в провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/16800/20 за позовом ОСОБА_1 до 1. ОСОБА_3 та 2. ОСОБА_2 про:

1) розірвання договору купівлі-продажу частини частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" від 02.08.2019 (зі змінами), укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Жуковою Ю.В., зареєстрований в реєстрі за № 1608;

2) визнання недійсним акту прийому-передачі частини частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" (01042, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, офіс 325, ідентифікаційний код 39532133) від 02.08.2019 до договору купівлі-продажу частини частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" від 02.08.2019 (зі змінами), укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Жуковою Ю.В., зареєстрований в реєстрі за № 1608;

3) визнання недійсним договору дарування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" від 22.10.2020, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

4) визнання недійсним акту приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" від 22.10.2020 до договору дарування частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" від 22.10.2020, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

5) скасування реєстраційної дії № 2056184 від 05.08.2019, вчиненої у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань приватним нотаріусом Жуковою Ю.В.;

6) скасування реєстраційної дії № 020056184 від 22.10.2020, вчиненої у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань приватним нотаріусом Розсохою Є.Є.;

7) визнання за ОСОБА_1 право власності на частку в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" у розмірі 3 150 000, 00 грн, що становить 45 % статутного капіталу цього товариства, відчужену ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 по удаваному договору дарування, яким було приховано відносини купівлі-продажу.

Отже, наявний спір про право на частку в статутному капіталі, який виник через невиконання договору купівлі-продажу такої частки в частині здійснення оплати та такий спір вирішується іншим судом.

Більше того, ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2020, яка залишена без змін Постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2021 накладено арешт на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕКО-БУД-ТРЕЙД" (01042, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, офіс 325, ідентифікаційний код 39532133) у розмірі 3 150 000, 00 грн (три мільйони сто п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.), що становить 45% статутного капіталу, яка належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

В свою чергу постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.03.2021 вказані судові рішення про забезпечення позову скасовано, зокрема, з таких підстав:

«- як зазначила Велика Палати Верховного Суду у постанові від 22.10.2019 у справі № 923/8876/16, вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств. До таких, зокрема належить: визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві; стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

- Тобто, такий спосіб забезпечення позову як накладення арешту на майно у корпоративному спорі може узгоджуватися, зокрема, з такою вимогою майнового характеру як стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю;

- Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову;

- Оскільки позовні вимоги, заявлені в цій справі, є вимогами немайнового характеру, то такий захід забезпечення позову як накладення арешту на майно не є співмірним з предметом спору в цій справі;

- З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що вжиті господарськими судами заходи забезпечення позову не мають правового зв`язку з предметом позовних вимог (розірвання договору купівлі-продажу частини частки в статутному капіталі товариства; визнання недійсним акта приймання-передачі частини частки в статутному капіталі товариства; визнання недійсним договору дарування частки у статутному капіталі товариства; визнання недійсним акта приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства; скасування реєстраційних дій; визнання права власності на частку), під час розгляду яких судами буде досліджуватися саме питання щодо наявності правових підстав для розірвання договору, визнання договору недійсним та скасування реєстраційних дій.

- Разом з тим колегія суддів звертає увагу на те, що позивач не позбавлений права повторно звернутися із заявою про забезпечення позовних вимог у спосіб, який є співмірним з позовними вимогами.»

Суд, враховуючи висновки встановлені Верховним Судом, зазначає, що у даному випадку, заявлений спосіб забезпечення позову співвідноситься з предметом позову, оскільки позовною вимогою у даній справі є вимога про витребування з володіння ОСОБА_2 частини частки в статутному капіталі Товариства, на що звертав увагу Верховний Суд у справі №910/16800/20.

Отже, існує логічний зв`язок між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовних вимог, тож такі заходи забезпечення позову спроможні забезпечити належне виконання судового рішення у разі задоволення позову.

У даному випадку невжиття заявлених заходів забезпечення позову може призвести до неможливості та значного ускладнення виконання рішення суду, у разі задоволення позову, оскільки у разі подальшого відчуження спірної частки в статутному капіталі Товариства позивач не зможе захистити своє порушене право в межах даного судового провадження без інших звернень до суду до нових учасників Товариства, що потягне за собою також додаткові витрати.

У разі зміни власника спірної частки у позивача виникне необхідність змінювати предмет позову та залучати до розгляду справи інших осіб, що у свою чергу призведе до того, що розгляд справи по суті буде затримано, а позивача буде позбавлено оперативного, вчасного захисту та поновлення корпоративних прав, які він вважає порушеними.

Між тим, у даному випадку застосування заходів до забезпечення позову не порушить прав та охоронюваних законом інтересів відповідача у справі чи інших осіб, що не є учасниками даного судового процесу, не призведе до втручання у звичайну діяльність учасників судового процесу, не перешкоджатиме господарській діяльності Товариства, а лише запровадить тимчасові обмеження, існування яких дозволить створити належні умови для запобігання перешкод у виконанні рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що задля ефективного захисту порушених прав позивача, а також забезпечення можливості реального виконання судового рішення у даній справі, доцільним та необхідним буде вжиття заходу забезпечення позову про витребування з володіння з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю шляхом накладення арешту на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» у розмірі 3 150 000,00 грн., що становить 45% статутного капіталу, яка послідовно, за договором купівлі-продажу та у подальшому за договором дарування відчужена і належить ОСОБА_2 .

Отже судом вжито, такий спосіб забезпечення позову як накладення арешту на майно у корпоративному спорі, який узгоджується з вимогою майнового характеру про витребування з володіння відповідача частки, як на те звертали увагу ВП ВС та ВС КГС.

Відповідно до положень частини шостої статті 136 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про забезпечення позову суд, зокрема, вирішує питання зустрічного забезпечення.

Підстави для зустрічного забезпечення відсутні.

Керуючись статтями 136, 137, 138, 139, 140, 234 та 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову подану до пред`явлення позову (вх.№ 01-20/3270) задовольнити.

2. Вжити заходи забезпечення позову, а саме:

Накласти арешт на частку у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» (01042, м. Київ, вул. Чигоріна, 18, офіс 325, ідентифікаційний код 39532133) у розмірі 3 150 000,00 грн. (три мільйони сто п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.), що становить 45% статутного капіталу, яка належить ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

3. Ухвала підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, та її оскарження не зупиняє її виконання.

Роз`яснити заявнику про обов`язок пред`явити позов протягом десяти днів.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 138 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

4. Строк пред`явлення даної ухвали до виконання - 01.04.2024.

5. Стягувачем за даною ухвалою є: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

6. Боржником за цією ухвалою про забезпечення позову є: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

Ухвала набрала законної сили 01.04.2021 та може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її підписання до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва.

Суддя І.Д.Курдельчук