УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

30.03.2021Справа № 910/4664/21

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» (03049, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45, офіс 804) до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" (04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 4-А), 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" (03150, м. Київ, вул. Євгена Коновальця, 3, офіс 3) про визнання договору недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

24 березня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» (позивач) надійшла позовна заява б/н від 02.12.2020 року до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" (відповідач-2), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку визнати недійсним договір про відступлення права вимоги № 007 від 14.08.2020, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця", зі всіма змінами (додатковими угодами), додатками та доповненнями.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" договір про відступлення права вимоги № 007 від 14.08.2020 за своїм змістом суперечать вимогам ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позивач вказує на наявність правових підстав для визнання його недійсним.

Розглянувши позовну заяву б/н від 02.12.2020 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм», cуд дійшов висновку про наявність підстав для повернення її позивачу без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з автоматизованої системи "Діловодство спеціалізованого суду" Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» 24.03.2021 року було подано до Господарського суду міста Києва три позови до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання договору недійсним.

Один із позовів Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» був розподілений на суддю Коткова О.В. (справа № 910/4664/21), а інші - на суддів Васильченко Т.В. (справа № 910/4662/21) та Гумегу О.В. (справа № 910/4665/21).

За наслідками співставлення позовних матеріалів у справі № 910/4664/21 та у справах № 910/4662/21 та № 910/4665/21 судом було встановлено, що позови та додані до них документи у вказаних справах є ідентичними. При цьому, позивачем не було долучено до жодного із позовів доказів сплати судового збору та направлення позову іншим учасникам.

Тобто, Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» подано до Господарського суду міста Києва три позови до одних й тих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав, а недолучення до жодного із вказаних позовів доказів сплати судового збору та направлення примірника позовної заяви з додатками іншим учасникам справи свідчить про умисність дій позивача з подання трьох однакових позовів.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків.

Суд вважає, що такі дії - подання до Господарського суду міста Києва трьох ідентичних позовів із недоліками вчинені Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями та фактично зводяться до "обрання" судді, який буде здійснювати розгляд справи, предметом якого є визнання договору недійсним, що становить порушення принципу випадковості визначення складу суду по справі, а відтак і основних засад господарського судочинства.

Відповідно до статті 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 року у справі № 11-987сап18 визнала очевидним зловживанням учасником справи своїми процесуальними правами одночасне подання кількох ідентичних позовів.

З огляду на наведене, суд вважає неприпустимою спробу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» здійснити маніпулювання з автоматизованою системою розподілу справ між суддями, у зв`язку з чим визнає подання до Господарського суду міста Києва трьох позовів до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання договору недійсним, зловживанням процесуальними правами.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання договору недійсним з доданими до неї документами, як таку, що подана з метою зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

До того ж суд зауважує, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.03.2021 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» у справі № 910/4575/21, яка є ідентичною позовній заяві у даній справі, було повернуто, як таку, що подана з метою зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Крім того, 29.03.2021 року через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» надійшло клопотання про залишення позову без розгляду.

Суд зауважує, що перелік підстав для залишення позову без розгляду визначено у статті 226 Господарського процесуального кодексу України, зокрема за заявою позивача.

Так, згідно п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд відмічає, що станом на день надходження клопотання про залишення позову без розгляду провадження у справі № 910/4664/21 не відкрито, а тому не підлягають застосуванню положення п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 43, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Позовну заяву б/н від 02.12.2020 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроскорм» до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс", 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання договору недійсним та додані до неї документи повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 30 березня 2021 року.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Котков