ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2021 р. м.Київ Справа№ 910/10122/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Дикунської С.Я.

Тищенко О.В.

за участю секретаря судового засідання Салій І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"

на ухвалу Господарського суду м. Києва

від 08.10.2020

у справі № 910/10122/19 (суддя Ломака В.С.)

за позовом "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"

про стягнення 3 913 606, 44 грн.

за участю Військового прокурора Одеського гарнізону Південного регіону України

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"

до "Південного територіального квартирно-експлуатаційне управління"

про стягнення 622 892,52 грн.

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

Позивач ("Південне територіальне квартирно-експлуатаційного управління") звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" (далі - відповідач) про стягнення 3 913 606, 44 грн. з яких: 3 560 369, 74 грн. основного боргу, 196 739, 43 грн. пені та 156 497, 27 грн. штрафу.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач вказував на те, що відповідач належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання за договором генерального підряду № 100/18 від 04.06.2018. Так, висновком будівельно-технічної експертизи № 125-015 від 06.03.2019 встановлено розбіжності між вартістю будівельних робіт, вказаною в актах виконаних робіт та довідках про вартість виконаних будівельних робіт за серпень, вересень, жовтень 2018 року, та фактичною вартістю цих будівельних робіт на суму 3 560 369, 74 грн., внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем за вказаним правочином. При цьому, у зв`язку з порушенням строків виконання робіт по 2-му та 3-му етапу, визначених пунктом 5. 1 Договору, позивачем на підставі пункту 7.4 Договору нараховано до стягнення з відповідача пеню та штраф.

06.10.2020 до суду подано зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про стягнення з "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" збитків у розмірі 622 892,52 грн., завданих внаслідок привласнення замовником належних Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" будівельних матеріалів.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" у поновленні процесуального строку для подання зустрічного позову, зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" до "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" про стягнення 622 892,52 грн. повернуто заявнику.

Ухвала суду першої інстанції в частині відмови відповідачу в поновленні строку на подання зустрічної позовної заяви та повернення зустрічної позовної заяви заявнику мотивована тим, що зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"у цій справі поданий з порушенням вимог ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню заявнику.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, відповідач (Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс") звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 про повернення зустрічної позовної заяви, а матеріали справи передати до суду першої інстанції для вирішення питання щодо прийняття до розгляду зустрічного позову.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції при постановленні ухвали в частині повернення зустрічного позову порушено норми матеріального та процесуального права, ухвала суду першої інстанції була прийнята при неповному дослідженні доказів та з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції невірно застосовано норми процесуального права, зокрема, статтю 180 Господарського процесуального кодексу України, застосувавши надмірний формалізм при постановленні оскаржуваної ухвали, перешкоджання сторонам судового процесу використовувати наявні засоби правового захисту.

Крім того, суд першої інстанції не врахував, що скаржником наведено поважні підстави, які зробили неможливим своєчасне подання зустрічного позову, зокрема докази, на яких ґрунтуються зустрічні позовні вимоги: Акт інвентаризації будівельних матеріалів, Акт від 06.02.2019 року про наявні будівельні матеріали на об`єкті, Акт про передачу залишків будівельних матеріалів ПП "Реалбудсервіс", були отримані представником відповідача лише 25.09.2020 року. Крім того, відповідач посилався на тривале перебування справи № 910/10122/19 в судах вищих інстанцій, а також на запровадження постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року карантину, яким ускладнено роботу та комунікацію між фізичними та юридичними особами.

Скаржник наголошував, що представник відповідача у суді першої інстанції повідомляв, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" бажає скористатись своїм правом на подання зустрічного позову.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 16.02.2021, справу передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Станік С.Р. (суддя-доповідач), судді Тищенко О.В., Дикунська С.Я.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2021 відкрито апеляційне провадження у справі №910/10122/19 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 08.10.2020, ухвалено розгляд апеляційної скарги здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи, встановлено учасникам справ строк для подання пояснень, клопотань, заперечень протягом 7 днів з дня вручення ухвали, проте не пізніше 25.02.2021.

Ухвала суду апеляційної інстанції від 18.02.2021 про відкриття провадження отримана "Південним територіальним квартирно-експлуатаційним управлінням" (підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштових відправлень №585 та 363), Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" (підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштових відправлень №593 та №343), Військовий прокурор Одеського гарнізону Південного регіону України (підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштових відправлень №615 та № 413).

Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи - не заявлено.

Відзив на апеляційну скаргу від учасників справи ("Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" та Військового прокурора Одеського гарнізону Південного регіону України) - до суду апеляційної інстанції у встановлений строк - не надходив.

Частиною 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України визначено, що відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Законом України №731-ІХ від 18.06.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", пункт 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:

"4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України №731-ІХ від 18.06.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"№ 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України №731-ІХ від 18.06.2020 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" набрав чинності 17.07.2020.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач не був обмежений у своїх процесуальних правах надати відзив на апеляційну скаргу через канцелярію суду або шляхом їх направлення на адресу суду поштовим відправленням, відтак, приймаючи до уваги, що позивач у строк, встановлений судом апеляційної інстанції, не подав відзив на апеляційну скаргу, суд дійшов висновку, що неподання позивачем відзиву не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.

У зв`язку з проведенням заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), та з метою мінімізації ризиків розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID-19, колегія суддів дійшла висновку про необхідність здійснення апеляційного розгляду у розумний строк, застосувавши ст.ст. 2, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3 Конституції України та ст. 2, 11 ГПК України.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення 3 913 606, 44 грн. з яких: 3 560 369, 74 грн. основного боргу, 196 739, 43 грн. пені та 156 497, 27 грн. штрафу.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач вказував на те, що відповідач належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання за договором генерального підряду № 100/18 від 04.06.2018. Так, висновком будівельно-технічної експертизи № 125-015 від 06.03.2019 встановлено розбіжності між вартістю будівельних робіт, вказаною в актах виконаних робіт та довідках про вартість виконаних будівельних робіт за серпень, вересень, жовтень 2018 року, та фактичною вартістю цих будівельних робіт на суму 3 560 369, 74 грн., внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем за вказаним правочином. При цьому, у зв`язку з порушенням строків виконання робіт по 2-му та 3-му етапу, визначених пунктом 5. 1 Договору, позивачем на підставі пункту 7.4 Договору нараховано до стягнення з відповідача пеню та штраф. У зв`язку з цим, позивач вирішив звернутися до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 02.08.2019 вищевказану позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

22.08.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва представником позивача подано заяву про усунення недоліків.

У зв`язку з наведеними обставинами, ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.08.2019 відкрито провадження у справі № 910/10122/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.09.2019.

18.09.2019 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва представником відповідача подано відзив на позовну заяву від 18.09.2019, в якому останній заперечив проти задоволення вимог позивача з огляду на те, що підрядником за Договором були виконані будівельні роботи на загальну суму 7 298 641,45 грн., з яких: 197 617,01 грн., 198 000,00 грн. та 242 563,98 грн. - виконані та оплачені роботи, 5 800 000,00 грн. - вартість будівельних матеріалів, придбаних підрядником за рахунок отриманих коштів попередньої оплати, а також 860 460,46 грн. - виконані у листопаді 2018 року будівельні роботи, які не оплачені позивачем. Разом із тим, зважаючи на безпідставне, на думку відповідача, не підписання замовником актів виконаних робіт від 06.11.2018 року, такі акти є дійсними. Крім того, долучені позивачем до матеріалів справи акт приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в від 13.11.2018 року та розрахунок завищення вартості виконаних робіт за актами КБ-2в за листопад 2018 року, на думку відповідача, не можуть братися судом до уваги, оскільки замовник не повідомляв підрядника про дату і час проведення перевірки обсягів фактично виконаних робіт. Також відповідач вказав на невідповідність наявного у матеріалах справи висновку будівельно-технічної експертизи № 125-015 від 06.03.2019 вимогам Господарського процесуального кодексу України. Водночас у зазначеному відзиві відповідач просив суд продовжити йому строк на подання відповідних доказів до 18.10.2019.

20.01.2020 через відділ діловодства суду першої інстанції представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" подано заяву про відвід судді Ломаки В.С. від розгляду справи № 910/10122/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 визнано необґрунтованим відвід судді Ломаки В.С. від розгляду справи № 910/10122/19, який заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс", та зупинено провадження у справі № 910/10122/19 до вирішення суддею, визначеним у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України, заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. від розгляду справи № 910/10122/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2020 (суддя Мудрий С.М.) у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про відвід судді Ломаки В.С. відмовлено.

Не погодившись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.01.2020, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" 24.01.2020 подало апеляційну скаргу від 23.01.2020 № 3, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 у справі № 910/10122/19 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції на стадію вирішення заяви про відвід судді, стверджуючи про упереджене ставлення судді Ломаки В.С. до відповідача.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2020 ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 залишено без змін.

02.04.2020 матеріали справи № 910/10122/19 надійшли до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2020 провадження у справі № 910/10122/19 поновлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2020, у зв`язку з надходженням запиту Північного апеляційного господарського суду про направлення матеріалів справи № 910/10122/19 до Північного апеляційного господарського суду для подальшого скерування до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2020, провадження у справі № 910/10122/19 зупинено до закінчення перегляду постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2020 в порядку касаційного провадження та повернення матеріалів зазначеної справи до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 04.06.2020 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2020 і ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 у справі № 910/10122/19 в частині визнання необґрунтованим заявленого відводу судді і передачі заяви для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України, повернуто заявнику; відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2020 і ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 в частині зупинення провадження у справі № 910/10122/19.

16.06.2020 року матеріали справи № 910/10122/19 надійшли до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.09.2020 року підготовче провадження у справі № 910/10122/19 було закрито та призначено її до судового розгляду по суті на 21.10.2020 року.

06.10.2020 року через відділ діловодства суду першої інстанції відповідачем подано зустрічний позов про стягнення з "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" збитків у розмірі 622 892,52 грн., завданих внаслідок привласнення замовником належних Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" будівельних матеріалів.

Крім того, відповідач просив поновити строк на подання зустрічної позовної заяви, посилаючись на скрутне фінансове становище і неможливість сплатити судовий збір за таким позовом, що призвело до пропуску визначеного ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України строку на подання зустрічного позову.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" у поновленні процесуального строку для подання зустрічного позову, зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" до "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" про стягнення 622 892,52 грн. повернуто заявнику.

Ухвала суду першої інстанції в частині відмови відповідачу в поновленні строку на подання зустрічної позовної заяви та повернення зустрічної позовної заяви заявнику мотивована тим, що зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс"у цій справі поданий з порушенням вимог ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, а тому підлягає поверненню заявнику.

Скаржник не погоджується з ухвалою суду першої інстанції просить скасувати ухвалу Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 про повернення зустрічної позовної заяви і направити справу для вирішення питання про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Пунктом 6 частини 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві, а п. 9 - про відмову поновити пропущений процесуальний строк.

Згідно з ч. 1 статті 271 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Таким чином, суд апеляційної інстанції здійснює розгляд апеляційної скарги в межах доводів апеляційної скарги скаржника стосовно оскарження ухвали щодо повернення зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" про стягнення з "Південного територіального квартирно-експлуатаційне управління" збитків у розмірі 622 892,52 грн.

Згідно ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 1, 2 та 3 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

П. 1 ч. 1 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Згідно з частиною 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.08.2019 у справі № 910/10122/19 відкрито провадження у даній справі,а пунктом 7 резолютивної частини ухвали встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву, який становив п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали.

При цьому, суд першої інстанції встановив, що згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 862 (зареєстровано в системі «Діловодство Господарського суду міста Києва») ухвалу про відкриття провадження у справі від 23.08.2019 вручено відповідачу 29.08.2019.

Таким чином, з огляду на встановлений ухвалою суду першої інстанції строк подання відзиву на позовну заяву та дату вручення відповідної ухвали Господарського суду міста Києва від 23.08.2019 у справі № 910/10122/19 відповідачу, останній день визначеного законом строку для подання відзиву на позовну заяву та для подання відповідачем зустрічної позовної заяви - 13.09.2019.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.08.2019 відкрито провадження у справі № 910/10122/19 та встановлено відповідачу строк на подачу відзиву на позов, який становив п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали до 13.09.2019, а отже, визначений частиною 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України строк пред`явлення зустрічного позову сплинув 13.09.2019.

В свою чергу, як свідчать матеріали оскарження, 06.10.2020 через відділ діловодства суду першої інстанції відповідачем подано зустрічний позов про стягнення з "Південного територіального квартирно-експлуатаційне управління" збитків у розмірі 622 892,52 грн., завданих внаслідок привласнення замовником належних Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" будівельних матеріалів, а отже, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що зустрічний позов подано відповідачем з пропуском строку на подання зустрічного позову, встановленого п. 3 ч. 2 ст. 46, ч. 8 ст. 165, п. 1 ч. 1 ст. 178, ч. 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, з яким погоджується і суд апеляційної інстанції, що відповідач звернувся до суду із вищенаведеним зустрічним позовом більше ніж через рік після спливу встановленого законом строку на вчинення такої процесуальної дії, а також після постановлення судом ухвали від 25.09.2020 про закриття підготовчого провадження у справі № 910/10122/19 та призначення її до судового розгляду по суті, тобто з пропуском строків, обумовлених п. 3 ч. 2 ст. 46, ч. 8 ст. 165, п. 1 ч. 1 ст. 178, ч. 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" поданий з порушенням вимог ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, що згідно з ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України є підставою для повернення такого позову, про що судом першої інстанції обгрунтовано постановлено оскаржувану ухвалу.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач просив поновити строк на подання зустрічної позовної заяви, посилаючись на те, що докази, на яких ґрунтуються зустрічні позовні вимоги, зокрема: акт інвентаризації будівельних матеріалів, акт від 06.02.2019 року про наявні будівельні матеріали на об`єкті, акт про передачу залишків будівельних матеріалів ПП "Реалбудсервіс", були отримані представником відповідача лише 25.09.2020 року. Крім того, відповідач посилався на тривале перебування справи № 910/10122/19 в судах вищих інстанцій, а також на запровадження постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року карантину, яким ускладнено роботу та комунікацію між фізичними та юридичними особами.

Дані обставини призвели до пропуску визначеного ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України строку на подання зустрічного позову, проте, судом першої інстанції обгрунтовано зроблено висновок, що наведені заявником обставини, відсутність певних доказів не може свідчити про неможливість звернення останнього із зустрічним позовом.

Стосовно перебування матеріалів справи № 910/10122/19 у судах вищих інстанцій апеляційний суд погоджується з позицією суду першої інстанції, що вказані обставини не можуть бути визнані поважними причинами порушення відповідачем передбаченого законом строку на подання зустрічного позову з огляду, зокрема, на те, що направлення матеріалів справи до судів вищих інстанцій було здійснено після спливу встановленого статтею 180 Господарського процесуального кодексу України строку. Таке направлення було зумовлено діями самого відповідача, яким подано апеляційну та касаційну скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 року, яку за результатами її перегляду Північним апеляційним господарським судом та Верховним Судом залишено без змін.

Стосовно доводів відповідача на запровадження на всій території України карантинних заходів, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що встановлений статтею 180 Господарського процесуального кодексу України строк на подання зустрічного позову сплив до запровадження протиепідеміологічних заходів.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі щодо повернення на підставі ч. 1 та ч. 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" до "Південного територіального квартирно-експлуатаційного управління" про стягнення збитків у розмірі 622 892,52 грн., ухвала суду першої інстанції постановлена з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування ухвали Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19.

Розподіл судових витрат

Згідно із ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 255, 269, 271, 273, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вестбуд Плюс" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 - залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали оскарження ухвали Господарського суду м. Києва від 08.10.2020 у справі №910/10122/19 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді С.Я. Дикунська

О.В. Тищенко