ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2021 р. Справа № 911/1036/20

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Харченко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Приватного акціонерного товариства "Факел"

про зобов`язання виконати роботи та стягнення 309 253,52 гривень

за участю представників:

від позивача: Трегубова А.В. (довіреність №1-2593 від 29.12.2020)

від відповідача: Вєдєрнікова О.С. (довіреність №106/01 від 04.01.2021)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (далі - АТ "Укртрансгаз"/позивач) до Приватного акціонерного товариства "Факел" (далі - ПрАТ "Факел"/відповідач) про:

- зобов`язання Приватного акціонерного товариства "Факел" виконати комплекс робіт по об`єктам "смт Захарівка (Фрунзівка); с. Гіржове; с. Слов`яносербка; с. Липецьке Одеського ДВУМГ УМГ "Прикарпаттрансгаз" в повному обсязі, передбаченому договором про виконання робіт № від 20.11.2018 на загальну суму 380 484,16 грн, зокрема "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липецьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всіх об`єктах;

- стягнення з Приватного акціонерного товариства "Факел" 282 619,63 грн пені та 26633,89 грн штрафу.

Вказані позовні вимоги обґрунтовано обставинами неналежного виконання відповідачем зобов`язань за договором про виконання робіт № від 20.11.2018, частковим, з порушенням строків, виконанням робіт за вказаним договором.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.04.2020 у справі №911/1036/20 прийнято позовну заяву АТ "Укртрансгаз" до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 25.05.2020, встановлено сторонам строк для вчинення процесуальних дій, у тому числі подання відповідачем відзиву - до 25.05.2020.

14.05.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення витребуваних судом документів, що підтверджують відправлення на адресу відповідача копій доданих до позовної заяви довіреності представника АТ "Укртрансгаз" та платіжного доручення №2361 від 09.04.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.05.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 25.05.2020, у справі №911/1036/20 підготовче засідання відкладено на 16.06.2020.

Водночас 25.05.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від ПрАТ "Факел" надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач не погодився із заявленими вимогами та просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

15.06.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.06.2020 у справі №911/1036/20 відкладено підготовче засідання на 06.07.2020.

06.07.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Водночас 06.07.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від АТ "Укртрансгаз" надійшли:

- заява, відповідно до якої позивач просив суд, зокрема: прийняти відмову АТ "Укртрансгаз" від позовних вимог в частині зобов`язання ПрАТ "Факел" виконати комплекс робіт по об`єктам "смт. Захарівка (Фрунзівка); с. Гіржове; с. Слов`яносербка; с. Липецьке Одеського ЛВУМГ УМГ "Прикарпаттрансгаз" в повному обсязі, передбаченому Договором про виконання робіт № від 20.11.2018 на загальну суму 380 484, 16 грн, зокрема, "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липицьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всіх об`єктах;

- відповідь на відзив, згідно якої позивач не погодився з доводами відповідача, а тому просив задовольнити позов в частині вимог про стягнення з ПрАТ "Факел" 282 619,63 грн пені та 26633,89 грн штрафу.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.07.2020 у справі №911/1036/20 відкладено підготовче засідання на 20.07.2020.

17.07.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

20.07.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від АТ "Укртрансгаз" надійшла заява про уточнення відмови від частини позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.07.2020 у справі №911/1036/20 відкладено підготовче засідання на 18.08.2020.

18.08.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли: заперечення щодо відповіді на відзив та клопотання про зменшення заявлених до стягнення сум пені та штрафу на 90%.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.08.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 18.08.2020, у справі №911/1036/20 підготовче засідання відкладено на 07.09.2020.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.09.2020, занесеною до протоколу судового засідання від 07.09.2020, закрито підготовче провадження та призначено справу №911/1036/20 до судового розгляду по суті на 22.09.2020.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 22.09.2020 та 13.10.2020, занесеними до протоколів судового засідання від 22.09.2020 та 13.10.2020, оголошено перерви у судовому засіданні 13.10.2020 та 23.11.2020 відповідно.

23.11.2020 через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.11.2020 у справі №911/1036/20 оголошено перерву у судовому засіданні 14.12.2020.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 14.12.2020 та 28.12.2020, занесеними до протоколів судового засідання від 14.12.2020 та 28.12.2020, оголошено перерви у судовому засіданні 28.12.2020 та 25.01.2020 відповідно.

22.01.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові пояснення щодо суті спору.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 25.01.2021 та 09.02.2021, занесеними до протоколів судового засідання від 09.02.2021 та 01.03.2021, у справі №911/1036/20 оголошено перерву у судовому засіданні до 09.02.2021 та 01.03.2021.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.03.2021 у справі №911/1036/20:

- прийнято відмову Акціонерного товариства "Укртрансгаз" від позову у справі №911/1036/20 в частині вимог про зобов`язання Приватного акціонерного товариства "Факел" виконати комплекс робіт по об`єктам "смт Захарівка (Фрунзівка); с. Гіржове; с. Слов`яносербка; с. Липецьке Одеського ДВУМГ УМГ "Прикарпаттрансгаз" в повному обсязі, передбаченому договором про виконання робіт № від 20.11.2018 на загальну суму 380 484,16 грн, зокрема "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липецьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всіх об`єктах;

- провадження у справі №911/1036/20 за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз" в частині вимог про зобов`язання Приватного акціонерного товариства "Факел" виконати комплекс робіт по об`єктам "смт Захарівка (Фрунзівка); с. Гіржове; с. Слов`яносербка; с. Липецьке Одеського ДВУМГ УМГ "Прикарпаттрансгаз" в повному обсязі, передбаченому договором про виконання робіт № від 20.11.2018 на загальну суму 380 484,16 грн, зокрема "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липецьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всіх об`єктах закрито;

- повернуто Акціонерному товариству "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1, ідентифікаційний код 30019801) з Державного бюджету України 2 853,63 грн судового збору, сплаченого згідно платіжного доручення № 2361 від 09.04.2020 (отримувач ГУДКСУ у Київскій обл., код 37955989, рахунок № UA3010001).

У судовому засіданні 01.03.2021 після закінчення з`ясування обставин та дослідження доказів судом оголошено про перехід до судових дебатів, по закінченні яких суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд

ВСТАНОВИВ:

20.11.2018 між Акціонерним товариством "Укртрансгаз" в особі заступника директора з капітального будівництва і матеріально-технічного постачання філії УМГ "Прикарпаттрансгаз", як замовником, та Приватним акціонерним товариством "Факел", як підрядником, укладено договір № (далі - договір), відповідно до п. 1.1. якого підрядник зобов`язується в порядку та на умовах, визначених в цьому договорі, відповідно до кошторисної документації (яка є невід`ємною частиною даного договору), вимог чинних нормативних документів, на свій ризик виконати за завданням замовника, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити наступну роботу: Лот 5. «Ремонт системи одоризації газу на ГРС смт Захарівка (Фрунзівка); ГРС с. Гіржове; ГРС с. Слов`яносербка; ГРС с. Липецьке Одеського ЛВУМГ УМГ «Прикарпаттрансгаз» (Роботи, пов`язані з об`єктами завершеного чи незавершеного будівництва та об`єктів цивільного будівництва).

Згідно пп. 2.1., 3.1.13., 5.1., 7.7. та 10.1 договору загальна сума договору становить 8 157 505,80 грн.

Вимоги до обладнання, матеріалів, технології виконання робіт по ремонту систем одоризації, техніки безпеки і природоохоронних заходів під час виконання підрядником робіт Лот 5. «Ремонт системи одоризації газу на ГРС смт Захарівка (Фрунзівка); ГРС с. Гіржове; ГРС с. Слов`яносербка; ГРС с. Липецьке Одеського ЛВУМГ УМГ «Прикарпаттрансгаз» (Роботи, пов`язані з об`єктами завершеного чи незавершеного будівництва та об`єктів цивільного будівництва), що доручається йому до виконання, визначені «Технічними вимогами до АКОГ» (додаток 2), які є невід`ємною частиною цього договору.

Підрядник повинен приступити до виконання робіт з моменту підписання договору і виконати роботи, передбачені п. 1.1. цього договору в строки, визначені календарним планом (додаток 1), який є невід`ємною частиною цього договору. Роботи повинні виконуватись відповідно до узгодженого підрядником і замовником календарного плану (додаток 1), який є невід`ємною частиною цього договору.

За порушення строків виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено порушення строку виконання, за кожний день такого прострочення, а за прострочення виконання робіт понад тридцять днів підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7 (сім) відсотка вартості робіт з яких допущено порушення.

Цей договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.10.2019.

Згідно додатку 1 до договору сторони погодили такий календарний план робіт, зокрема:

- розробка та погодження з замовником програми методики приймальних випробувань (далі - ПМ) першого із партії поставки зразка АКОГ: проведення за рахунок підрядника випробувань цього зразка АКОГ на об`єкті та/або виробника АКОГ. Успішне виконання приймальних випробувань - 0 календарних днів;

- розробка та погодження (отримання висновків експертизи Держпраці) робочої проекції документації - 4 шт - 50 календарних днів;

- доставка обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС - 210 календарних днів.

27.02.2019 між сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору, відповідно до якої погоджено внести зміни до пункту 12 договору щодо реквізитів сторін, зокрема: замовник - Акціонерне товариство «Укртрансгаз» в особі філії «Черкаситрансгаз».

Копії вказаних вище договору та додатків до нього, додаткової угоди наявні в матеріалах справи.

Надалі, 18.12.2019 між АТ "Укртрансгаз", як первісним замовником, ТОВ "Оператор газотранспортної системи України", як новим замовником та ПрАТ "Факел", як стороною-3, укладено угоду №-D про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору від 20.11.2018 №, згідно якої сторони домовились, зокрема:

- замінити сторону - Акціонерне товариство "Укртрансгаз" у зобов`язанні на нову сторону - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" з дати відступлення права вимоги за зобов`язанням. При цьому, первісний замовник, новий замовник та сторона-3 підписанням цієї угоди надають свою згоду на таку зміну сторони у зобов`язанні;

- датою відступлення права вимоги за зобов`язанням сторони визнають дату підписання товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" акту приймання-передачі державного майна газотранспортної системи, що використовується у процесі провадження діяльності із транспортування природного газу магістральними трубопроводами, про що новий замовник повинен письмово повідомити сторону-3 не пізніше 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання цього акту;

- за цією угодою сторони домовились, що первісний замовник надає новому замовнику всі права вимоги до сторони-3 за зобов`язанням, які виникли на момент та після дати відступлення права вимоги за зобов`язанням. Новий замовник після дати відступлення права вимоги за зобов`язанням отримує всі права первісного Замовника за зобов`язанням, що існували на момент переходу таких прав крім прав вимоги, зазначених в абзаці другому цього пункту угоди.

- до нового замовника не переходять права вимоги первісного замовника до сторони-3 в частині грошових зобов`язань сторони-3 зі сплати пені та штрафів за порушення строків виконання стороною-3 зобов`язання, якщо таке порушення з боку сторони-3 мало місце до дати відступлення права вимоги за зобов`язанням.

Згідно повідомлення ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" від 03.01.2020 №ТОВВИХ-20-101 до ПрАТ "Факел" датою відступлення права вимоги за зобов`язанням, зокрема, за угодою №-D від 18.12.2019 про заміну сторони у зобов`язанні, що виникло на підставі договору від 20.11.2018 №, необхідно вважати 01.01.2020.

Копії вказаних вище угоди та листа наявні в матеріалах справи.

Позовні вимоги обґрунтовано обставинами порушення відповідачем зобов`язання за договором в частині виконання у погоджені сторонами строки робіт, що згідно п. 7.7. договору є підставою для сплати відповідачем пені та штрафу.

Так, за доводами позивача, відповідно до календарного плану виконання робіт на такий етап виконання робіт як доставка обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС виділено 210 календарних днів, тобто до 18.06.2019.

Втім, як слідує з викладених позивачем у позовній заяві доводів, відповідач виконав роботи не в повному обсязі та з порушення строків, оскільки на виконання умов договору відповідачем виконано, а позивачем прийнято роботи по розробці і погодженню документації та доставки і монтажу обладнання загальною вартістю 7 777 021,64 грн, в підтвердження чого суду надано копії скріплених печатками та підписами сторін актів приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме:

- акти за червень 2019 року №№1-4 від 24.06.2019 (розробка і погодження документації) на суму 55 645,24 грн за кожним актом та загалом за всіма актами на суму 222 580,96 грн;

- акти за липень 2019 року №№5-8 від 17.07.2019 (доставка і монтаж обладнання) на суму 5 090,17 грн за кожним актом, що загалом за всіма актами, з урахуванням вартості обладнання (устаткування) у сумі 7 534 080,00 грн, складає 7 554 440,68 грн. Копії актів змонтованого устаткування додатково до актів №№5-8 від 17.08.2019 наявні в матеріалах справи.

З огляду на вказане, за доводами позивача, залишок невиконаних робіт складає 380 484,16 грн, а тому, враховуючи порушення відповідачем взятого на себе за договором зобов`язання по вчасному та повному виконанню робіт, позивачем заявлено до стягнення з відповідача:

- 219 078,78 грн пені, нарахованої за ставкою 0,1%: за 29 днів на 7 554 440,68 грн вартості невчасно виконаних робіт по доставці і монтажу обладнання;

- 63 540,85 грн пені, нарахованої з 19.06.2019 по 02.12.2019 на 380 484,16 грн залишку невиконаних робіт за договором;

- 26633,89 грн штрафу, нарахованого, як 7% вартості робіт, з яких допущено прострочення понад тридцять днів, на 380 484,16 грн залишку невиконаних робіт за договором.

В розрізі вказаного вище позивач зауважив, що залишок невиконаних робіт за договором у сумі 380 484,16 грн складається з комплексу робіт по об`єктам "смт Захарівка (Фрунзівка); с. Гіржове; с. Слов`яносербка; с. Липецьке Одеського ДВУМГ УМГ "Прикарпаттрансгаз", а саме: "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липецьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всіх об`єктах, в підтвердження чого позивачем надано копію довідки по виконанню договорів по проведенню ремонту одоризаційних установок ПрАТ «Факел» по центральному регіону станом на 03.03.2020 за підписом заступника директора з забезпечення виробництва (центральний регіон).

З огляду на вказане позивач просить суд стягнути з Приватного акціонерного товариства "Факел" 282 619,63 грн пені та 26633,89 грн штрафу.

Заперечуючи проти позову, відповідач зауважив на належному виконанні своїх договірних зобов`язань, що підтверджується відповідно підписаними сторонами актами №№1-8 за червень та липень 2019 року.

Водночас, посилаючись на ч. 1 ст. 853 Цивільного кодексу України, відповідач вказав, що відступами у роботі від умов договору, по суті, є зокрема і строки виконання підрядником робіт, а тому, на думку відповідача, позивач втратив право посилатися на порушення строків виконання робіт з огляду на підписання вказаних вище актів без зауважень стосовно дотримання відповідачем відповідних строків.

З огляду на вказане відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову АТ "Укртрансгаз" у повному обсязі.

Своєю чергою позивач не погодився з доводами відповідача та вказав, що строки виконання робіт не є характеристикою якості роботи, тоді як ч. 1 ст. 853 ЦК України щодо відступів у роботі стосується виключно кількісних і якісних характеристик роботи.

Крім того позивач зауважив на тому, що згідно угоди №-D від 18.12.2019 до нового замовника перейшли всі права вимоги за договором, окрім права вимоги зобов`язань зі сплати пені та штрафу за порушення строків виконання робіт за вказаним договором.

Заперечуючи проти вказаних вище аргументів позивача, відповідач зазначив, що строки виконання робіт є погодженою між сторонами умовою договору, а тому приписи ст. 853 ЦК України можуть застосовуватись до спірних правовідносин.

Також відповідач, посилаючись на:

- недоведеність понесення позивачем збитків за наслідками затримки у виконанні робіт;

- високий ступінь виконання зобов`язання за договором, що складає 95% від усього об`єму робіт;

- перевищення суми заявленої до стягнення неустойки над вартістю виконаних відповідачем робіт;

- необхідність коригування бази нарахування сум пені та штрафу з огляду на те, що процесі виконання будівельних робіт відпадає виробнича необхідність у виконанні певних видів робіт;

- понесення відповідачем збитків та наявність у нього тяжкого фінансового стану, відповідач просить суд зменшити заявлені до стягнення суми пені та штрафу на 90%.

В підтвердження вказаних вище обставин та заявленого клопотання відповідач надав, зокрема, копії податкової декларації та доказів її подання до Державної податкової служби, а також копії актів приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за липень 2020 року №№1-4 від 31.07.2020 за підписами відповідача та Одеського ЛВУМГ ТОВ "Оператор газотранспортної системи України".

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, заслухавши заключне слово представників сторін, суд дійшов таких висновків.

Приписами ст. ст. 173, 193 Господарського кодексу України унормовано, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 837, ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду

Відповідно до статей 627, 629, 530 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір є обов`язковим для виконання.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З огляду зазначеного вище суд дійшов висновку, що підписання відповідачем договору свідчить про погодження з умовами відповідно укладеного правочину, що породжує для ПрАТ "Факел" обов`язок виконати та здати замовнику, зокрема, роботи по доставці обладнання згідно специфікації та виконанні будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС протягом 210 календарних днів, тобто у строк до 18.06.2019.

Згідно з ч. 7 ст. 193 ГК України, що кореспондує з приписами статей 525, 526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Однак зі встановлених вище обставин та матеріалів справи слідує, що відповідач в порушення законодавчих приписів та умов договору роботи по доставці обладнання згідно специфікації та виконанні будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС загальною вартістю 7 554 440,68 грн виконав 17.07.2019, що свідчить про обґрунтованість доводів позивача про порушення відповідачем строків виконання відповідних робіт за договором та, як наслідок, наявність підстав для сплати відповідачем, зокрема, пені в розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено порушення строку виконання.

Приписами ст. ст. 610, 611 ЦК України унормовано, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до приписів ст. ст. 230, 231 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором.

При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Поряд з тим, приписами ст. ст. 612, 598, 599 Цивільного кодексу України унормовано, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

З системного аналізу вказаних норм права слідує, що, зокрема, пеня може бути нарахована лише за день прострочення зобов`язання, тоді як день виконання зобов`язання не включається до періоду часу, за який може здійснюватися стягнення пені.

Так, судом встановлено вище, що обов`язок по виконанню робіт з доставки обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС загальною вартістю 7 554 440,68 грн відповідач виконав 17.07.2019, а тому кількість днів прострочення такого зобов`язання складає 28 днів, а не 29 днів, за які позивачем здійснено нарахування пені.

Отже, суд здійснював обрахунок заявленої до стягнення суми пені, зокрема, за порушення строків доставки обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС, за 28 днів, з 19.06.2019 по 16.07.2019 на 7 554 440,68 грн.

Здійснивши вказаний вище обрахунок, суд встановив, що арифметично правильний розмір пені складає 211 524,34 грн, а тому вимога позивача про стягнення з відповідача 219 078,78 грн пені є частково обгрунтованою у розмірі 211 524,34 грн.

Доводи відповідача про неможливість посилання позивача не пропуск строків виконання робіт з огляду на приписи ч. 1 ст. 853 ЦК України визнаються судом неспроможними з огляду на таке.

Приписами ч. 1 ст. 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Зі змісту вказаної вище норми права слідує, що на замовника покладається обов`язок прийняти виконану підрядником роботу, що передбачає перевірку ним якості та повноти цієї роботи, а приймання виконаної роботи спрямоване на виявлення будь-яких можливих відступів від умов договору та недоліків.

Разом з тим, під недоліками виконаної роботи та відступами від умов договору слід вважати невідповідність роботи певним якісним (дефекти, використання нижчого за якістю матеріалу тощо) та кількісним параметрам (недоробки, завищення ціни, використання неправильних коефіцієнтів або показників при визначенні її розмірів тощо), визначеним у завданні замовника.

Тобто, відступами від умов договору, які виявлені при прийманні роботи, є невідповідність фактичних кількісних і якісних характеристик такої роботи вимогам замовника, які містилися у замовленні, тоді як строки виконання роботи не є характеристикою якості та повноти роботи, а є лише показником своєчасності її виконання, а також однією з істотних умов договору.

Отже, незаявлення замовником, при прийнятті виконаної роботи, про порушення підрядником строків її виконання не тягне за собою позбавлення замовника права посилатися на порушення таких строків при нарахуванні пені за прострочення виконання підрядником свого зобов`язання.

Що ж до вимоги позивача про стягнення з відповідача 63 540,85 грн пені та 26633,89 грн штрафу, нарахованих на 380 484,16 грн залишку невиконаних робіт за договором слід зазначити таке.

Зі змісту приписів ст. ст. 610-612 ЦК України та п. 7.7. договору слідує, що для застосування до відповідача відповідальності у вигляді сплати пені та штрафу, необхідним є встановлення як моменту, з якого боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, так і вартості відповідно простроченого зобов`язання.

Так, за доводами позивача, залишок невиконаних робіт за договором у сумі 380 484,16 грн є різницею між погодженою за договором вартістю робіт - 8 157 505,80 грн, та загальною сумою фактично переданих за актами №№1-4 від 24.06.2019 та №№5-8 від 17.07.2019 робіт - 7 777 021,64 грн, а вид невиконаних робіт - "Позитивне проходження випробування" на об`єктах с. Липецьке ГРС та "Оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування" по всім об`єктам.

Зі змісту наданої позивачем копії довідки по виконанню договорів по проведенню ремонту одоризаційних установок ПрАТ «Факел» по центральному регіону станом на 03.03.2020 за підписом заступника директора з забезпечення виробництва (центральний регіон) слідує, що в колонці «позитивне проходження випробування» навпроти граф з назвами НРС Ківшовата, Сміла, Липецьке, Тарутинне, Городнє вказано «Ні», за всіма ж іншими ГРС у вказаній колонці стоїть «Так», тоді як у колонці «наявність оформлених належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування» за всіма графами з назвами ГРС стоїть «Ні».

Тобто, визначена позивачем різниця між погодженою за договором вартістю робіт та загальною сумою фактично переданих за актами робіт складає залишкову вартість необхідних до виконання робіт, що включають в себе такі роботи як «позитивне проходження випробування» та «оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування».

Водночас відповідно до наданих представником позивача у судових засіданнях пояснень, на певних об`єктах відповідачем частково проведено випробування та навчання, попри те вказані роботи сторонами не зафіксовано документально та не складено жодних первинно-облікових документів, як-то актів.

З огляду на вказане, оскільки ані укладеним між сторонами договором, ані вказаною вище довідкою не визначено вартості кожного з виду робіт «позитивне проходження випробування» та «оформлення належним чином протоколу навчання персоналу, ВТД, сертифікатів, актів випробування» за один об`єкт та/або по кожному з об`єктів, а сторонами не зафіксовано документально об`єм фактично виконаних робіт даного виду, у суду відсутня можливість встановити фактичну вартість робіт, по яким відповідач вважається таким, що прострочив відповідне зобов`язання, а також перевірити обгрунтованість визначеного позивачем періоду нарахування штрафних санкцій.

Отже, вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення наявності підстав для нарахування пені та штрафу у розумінні ст. ст. 610-612 ЦК України, а тому суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про стягнення з відповідача 63 540,85 грн пені та 26633,89 грн штрафу, нарахованих на 380 484,16 грн залишку невиконаних робіт за договором, є необгрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Що ж до клопотання відповідача про зменшення сум неустойки слід зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Частиною 3 ст. 551 ЦК України встановлено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Так, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи із інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначного прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (у тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки. Як необхідність використання права на зменшення розміру фінансових санкцій, так і розмір, до якого вони підлягають зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду від 18.06.2020 у справі №916/2070/19 та від 29.07.2020 у справі №914/1470/19.

Реалізуючи своє право на зменшення розміру штрафних санкцій відповідно до положень ст. 233 ГК України та ч. 3 ст. 551 ЦК України, суди повинні виходити з фактичних обставин, встановлених у кожній справі на підставі доказів, наданих учасниками справи на підтвердження їх вимог і заперечень, тобто судами повинні досліджуватися конкретні обставини справи щодо ступеня виконання умов договорів, розміру заборгованості, майнового стану сторін тощо.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №912/1215/20.

Зі встановлених судом вище обставин слідує, що обов`язок по виконанню робіт з доставки обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС загальною вартістю 7 554 440,68 грн відповідач виконав з простроченням такого зобов`язання на 28 днів порівняно із загальним, наданим на такі роботи строком - 210 днів.

Водночас позивачем доказово не обгрунтовано понесення ним збитків через вказане вище прострочення відповідачем зобов`язання по виконанню робіт з доставки обладнання згідно специфікації та виконання будівельно-монтажних, пусконалагоджувальних робіт на 4 ГРС загальною вартістю 7 554 440,68 грн.

Отже, враховуючи ступінь виконання відповідачем зобов`язання, беручи до уваги відсутність належних та допустимих доказів понесення позивачем збитків через порушення відповідачем зобов`язання у спірних правовідносинах, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання відповідача та зменшення в порядку ч. 1 ст. 233 ГК України та ч. 3 ст. 551 ЦК України встановленого судом арифметично правильного та обгрунтованого розміру заявленої до стягнення пені - 211 524,34 грн, на 50%, відповідно, до 105 762,17 грн, що підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

При прийнятті вказаного вище рішення про зменшення розміру неустойки судом враховано, що застосування до відповідача штрафних санкцій у розмірі, заявленому позивачем не може відповідати критеріям розумності та справедливості, оскільки стягнення з боржника штрафних санкцій спрямоване на дотримання договірної дисципліни і має компенсаційний характер, попри те не може бути джерелом збагачення кредитора.

В розрізі зазначеного вище суд вважає за необхідне вказати, що відповідне зменшення пені є адекватною мірою відповідальності за неналежне виконання відповідачем зобов`язань і проявом балансу між інтересами кредитора і боржника та узгоджується з нормами закону, які регулюють можливість такого зменшення, а також є засобом недопущення використання пені як інструменту отримання безпідставних доходів, а не як способу стимулювання боржника до належного виконання зобов`язань.

Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.11.2020 у справі №910/13801/19.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору, розмір якого визначений від суми позовних вимог про стягнення сум пені та штрафу, покладаються судом на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог без урахування зменшення розміру штрафної санкції.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Факел" (08500, Київська обл., м. Фастів, Промвузол, ідентифікаційний код 04601469) на користь Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1, ідентифікаційний код 30019801) 105 762 (сто п`ять тисяч сімсот шістдесят дві) грн 17 коп. пені та 3 172 (три тисячі сто сімдесят дві) грн 87 коп. судового збору.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку - до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення складено та підписано 29.03.2021.

Суддя В.А. Ярема