УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

29.03.2021Справа №910/4648/21

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" (03049, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45, офіс 804; ідентифікаційний код 23513096)

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" (04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 4-А; ідентифікаційний код 40094650) та

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" (03150, м. Київ, вул. Євгена Коновальця, 3, офіс 3; ідентифікаційний код 43344853)

про визнання договору недійсним,

В С Т А Н О В И В:

23.03.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" (відповідач-2), в якому просить суд визнати недійсним договір про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця", зі всіма змінами (додатковими угодами), додатками та доповненнями.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" договір про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020 за своїм змістом суперечать вимогам ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позивач вказує на наявність правових підстав для визнання його недійсним.

Розглянувши позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм", cуд прийшов до висновку про наявність підстав для повернення його позивачу без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2) ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з автоматизованою системи "Діловодство спеціалізованого суду" Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" 22.03.2021 було подано до Господарського суду міста Києва два позови до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця", предметом яких є визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020.

Один із позовів Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" був розподілений на суддю Пукшин Л.Г. (справа №910/4576/21), а інший - на суддю Коткова О.В. (справа №910/4575/21).

Ухвалою Господарського суду міста Києва (у складі судді Пукшин Л.Г.) від 24.03.2021 у справі №910/4576/21 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" без руху, зокрема, з тих підстав, що позов не містить доказів сплати судового збору та доказів направлення позовної заяви іншим учасникам справи. Встановлено позивачу шестиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва (у складі судді Коткова О.В.) від 25.03.2021 у справі №910/4575/21 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання договору недійсним з доданими до неї документи повернуто заявнику, як таку, що подана з метою зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

23.03.2021 Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" було подано до Господарського суду міста Києва третій та четвертий позови до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця", предметом яких є визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020, які в свою чергу були розподілені на суддю Мандриченка О.В. (справа №910/4646/21) та на суддю Бойка Р.В. (справа №910/4648/21).

Станом на момент постановлення даної ухвали суддею Мандриченком О.В. не вирішено питання щодо відкриття провадження у справі №910/4646/21, відмову у відкритті чи залишення позовної заяви без руху.

24.03.2021 Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" було подано до Господарського суду міста Києва п`ятий, шостий та сьомий позови до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця", предметом яких є визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020, які в свою чергу були розподілені на суддю Васильченко Т.В. (справа №910/4662/21), суддю Коткова О.В. (справа №910/4664/21) та на суддю Гумегу О.В. (справа №910/4665/21).

Ухвалою Господарського суду міста Києва (у складі судді Гумеги О.В.) від 25.03.2021 у справі №910/4665/21 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" без руху, зокрема, з тих підстав, що позов не містить доказів сплати судового збору та доказів направлення позовної заяви іншим учасникам справи. Встановлено позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Станом на момент постановлення даної ухвали суддею Котковим О.В. та суддею Васильченко Т.В. не вирішено питання щодо відкриття провадження у справі №91/4664/21 та у справі №910/4662/21 відповідно, відмову у відкритті чи залишення позовної заяви без руху.

За наслідками співставлення позовних матеріалів у справах №910/4576/21, №910/4575/21, №910/4646/21, №910/4648/21, №910/4662/21, №910/4664/21 та №910/4665/21 судом було встановлено, що позови та додані до них документи у вказаних справах є ідентичними.

При цьому, до жодної із позовних заяв не долучено доказів направлення відповідачу примірника позовної заяви та доданих до неї документів, а також оригіналу платіжного доручення на підтвердження сплати судового збору.

Тобто, Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" подано до Господарського суду міста Києва сім позовів до одних й тих самих відповідачів з тим самим предметом та з тих самих підстав, а недолучення до жодного із вказаних позовів оригіналів доказів сплати судового збору та направлення примірника позовної заяви з додатками іншим учасникам справи свідчить про умисність дій позивача з подання семи однакових позовів.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків.

Суд вважає, що такі дії вчинені Товариством з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями та фактично зводяться до "обрання" судді, який буде здійснювати розгляд справи, предметом якої є визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020, що становить порушення принципу випадковості визначення складу суду по справі, а відтак і основних засад господарського судочинства.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 у справі №11-987сап18 визнала очевидним зловживанням учасником справи своїми процесуальними правами одночасне подання кількох ідентичних позовів.

З огляду на наведене, суд вважає неприпустимою спробу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" здійснити маніпулювання з автоматизованою системою розподілу справ між суддями, у зв`язку з чим визнає подання до Господарського суду міста Києва семи позовів до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020 зловживанням процесуальними правами.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України вважає за необхідне повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020 з доданими до неї документи, як таку, що подання з метою зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

При цьому, суд звертає увагу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроскорм", що у відповідності до п. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків, зокрема, за відсутності обставин зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Керуючись ст.ст. 43, 174, 234 та 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Агроскорм" позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект плюс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроефект-птиця" про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги №007 від 14.08.2020 та додані до неї документи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (29.03.2021) та може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду або через Господарський суд міста Києва.

Суддя Р.В. Бойко