СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2021 р. Справа № 922/3759/20

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Ільїн О.В. , суддя Хачатрян В.С.

за участю секретаря судового засідання Чумак Д.В.

за участю представників сторін:

від позивача Судаков Д.О., на підставі витягу з ЄДРЮОФОП та ГФ;

від відповідача адвокат Ясинецький Д.В., довіреність б/н від 14.01.2021;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" (вх № 637 Х/1)

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.02.2021, постановлену без участі представників сторін у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Бураковою А.М.,

у справі № 922/3759/20

за позовом Харківської міської ради, 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7,

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд", 58029, Чернівецька область, м. Чернівці, пр-т Незалежності, буд. 106, офіс 503В,

про стягнення 703125,31 грн,

та за зустрічною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд", 58029, Чернівецька область, м. Чернівці, пр-т Незалежності, буд. 106, офіс 503В,

до відповідачів:

1. Харківської міської ради, 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7,

2. Департаменту реєстрації Харківської міської ради, 61003, м. Харків, майдан Павлівський, 4

про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання права користування земельною ділянкою

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову у справі № 922/3759/20 відмовлено, повернуто зустрічний позов у справі № 922/3759/20 та додані до нього документи Товариству з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд".

Суд зазначив, що вказані Товариством з обмеженою відповідальністю Текіла Голд обставини в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення із зустрічним позовом не є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії по пред`явленню зустрічного позову у встановлений законом строк. Наведені заявником факти не є тією виключною обставиною, яка може бути підставою для поновлення/продовження строку для подання зустрічного позову, оскільки можливість подання цієї заяви по суті справи виникає з моменту, коли особа отримала ухвалу суду та дізналася про встановлення такого строку і його початок, а отже можливість подання зустрічного позову залежала лише від волевиявлення самого заявника, тобто мала суб`єктивний характер.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" з ухвалою місцевого суду не погодилось та звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати повністю ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 у справі №922/3759/20 та прийняти нове рішення, яким задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" від 15.02.2021 у справі №922/3759/20 про поновлення строку на подання зустрічного позову. Разом з апеляційною скаргою відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи з повідомленням учасникам справи.

Скаржник вважає, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Апелянт зазначає, що в період з 25.01.2021 по 15.02.2021 знаходився в стані правової невизначеності, яка було спричинена процесуальною бездіяльністю Господарського суду Харківської області, оскільки 25.01.2021 судом не були розглянуті клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.02.2021 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Хачатрян В.С., суддя Ільїн О.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 03.03.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 у справі № 922/3759/20. Встановлено сторонам строк до 24.03.2021 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами його надсилання апелянту. Призначено справу до розгляду на 01.04.2021 об 11:00 годині.

09.03.2021 до Східного апеляційного господарського суду від Харківської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач за первісним позовом заперечує про ти задоволення апеляційної скарги, доводи апелянта вважає безпідставними, а оскаржувану ухвалу законною та обґрунтованою.

01.04.2021 у судовому засіданні апеляційної інстанції був присутній представник апелянта, який наполягав на доводах апеляційної скарги, просив суд її задовольнити, ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 у справі №922/3759/20 скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити клопотання скаржника про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Присутній у судовому засіданні апеляційної інстанції 01.04.2021 представник Харківської міської ради просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача-2 за зустрічним позовом до судового засідання 10.04.2021 не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи всі учасники справи були повідомлені належним чином, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ухвали апеляційного суду від 03.03.2021 (арк. 82 т. 1 мат.оскарж.ухв.).

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України, неявка сторін, або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Зважаючи на те, що в матеріалах справи містяться докази повідомлення всіх учасників судового процесу, а також те, що явка сторін не визнавалася судом обов`язковою, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представника відповідача-2 за зустрічним позовом, у зв`язку з чим переходить до її розгляду по суті.

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Харківська міська рада звернулася до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" про стягнення з відповідача на користь позивача безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати у сумі 703125,31 грн. Також, позивач просить суд стягнути з відповідача витрати зі сплати судового збору у розмірі 10546,88 грн (арк. 1-13 т. 1 мат. оск.ухв.).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 30.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розглядати справу в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 21.12.2020 о 14:00. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву (арк. 14-16 т. 1 мат. оск.ухв.).

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвали Господарського суду Харківської області від 30.11.2020 судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" отримало ухвалу про відкриття апеляційного провадження 07.12.2020 (арк. 17 т. 1 мат. оск.ухв.).

Разом з тим, з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" судом встановлено, що відповідач через канцелярію суду 18.12.2020 за вх.№ 5229 надав клопотання про передачу справи за підсудністю до Господарського суду Чернівецької області на підставі ч.1 ст. 27 ГПК України.

У судовому засіданні суду першої інстанції 21.12.2020 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 11.01.2021.

Відповідач через канцелярію суду 11.01.2021 за вх.№ 414 надав клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України. При цьому відповідач у клопотанні зазначав, що позивачем не виконано вимоги п.1 ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та ч.1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, а саме не надіслано відповідачу додатки до позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.01.2021 в задоволенні клопотання відповідача про передачу справи за підсудністю відмовлено. Залишено без руху позовну заяву Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" про стягнення 703125,31 грн. Визначено позивачеві наступний спосіб усунення недоліків: надати докази направлення на адресу відповідача додатків, зазначених у пунктах 1-5, 7 позовної заяви. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 18.01.2021 після усунення позивачем недоліків позовної заяви продовжено розгляд справи №922/3759/20. Призначено підготовче засідання на 25.01.2021 о 12:00.

25.01.2021 до Господарського суду Харківської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" надійшов відзив на позовну заяву, в якому крім іншого, відповідач за первісним позовом просить поновити строк для подання відзиву та прийняти його (арк. 18-33 т. 1 мат. оск.ухв.).

Також, відповідач через канцелярію суду 25.01.2021 за вх.№ 1722 та вх.№ 1723 надав клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 226 ГПК України та п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України.

У судовому засіданні суду першої інстанції 25.01.2021 постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 15.02.2021.

15.02.2021 до Господарського суду Харківської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" надійшла зустрічна позовна заява до Харківської міської ради та Департаменту реєстрації Харківської міської ради, згідно якої товариство просить суд:

- визнати протиправним рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради - Хаткевич Інги Іванівни, від 18.07.2018 за індексним номером 42104906, про припинення іншого речового права (номер запису про інше речове право 27083469) та внесення про це відповідного запису в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, щодо об`єкту нерухомого майна за реєстраційним номером 101;

- скасувати рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради - Хаткевич Інги Іванівни, від 18.07.2018 за індексним номером 42104906, про припинення іншого речового права (номер запису про інше речове право 27083469) та відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, щодо об`єкту нерухомого майна за реєстраційним номером 101;

- визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" право користування об`єктом нерухомого майна за реєстраційним номером 101, а саме земельною ділянкою по проспекту Гагаріна, 318-Б в м. Харкові, загальною площею 0,09 га, кадастровий номер :10:020:0003 на підставі договору оренди землі зареєстрованому у Харківській регіональній філії Державного підприємства Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі 21.05.2007 за №40 та внести відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Також Товариство з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" в зустрічному позові звернулось з клопотанням, в якому просить суд поновити процесуальний строк на подання зустрічного позову у справі № 922/3759/20.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 15.02.2021 серед іншого у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 226 ГПК України відмовлено; у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України відмовлено.

Ухвалою господарського суду першої інстанції від 17.02.2021 в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову у справі №922/3759/20 відмовлено, повернуто зустрічний позов у справі № 922/3759/20 та додані до нього документи Товариству з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд".

Заслухавши присутніх у судовому засіданні представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши відзив позивача, а також наявні в матеріалах справи докази, переглянувши справу з урахуванням меж перегляду визначених в ст. 269 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм ГПК України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ГПК України щодо її подання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою статті 46 ГПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 частини другої статті 46 ГПК України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 113 ГПК України).

Статтею 180 ГПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Відповідно до частини восьмої статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно з частиною першою статті 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з статтею 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

За приписами статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Обрахування строку на подання відзиву на позов починається відповідно для кожного учасника справи з наступного дня після дати отримання ним ухвали місцевого господарського суду про відкриття провадження у справі.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів господарсько-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження господарського процесу у визначених ГПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ГПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду у постанові від 24.12.2019 у справі №910/5172/19.

ГПК України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Як встановлено судом, копія ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження та призначення справи до розгляду була отримана відповідачем 07.12.2020.

А отже, строк на подання відзиву, а також зустрічної позовної заяви сплив 22.12.2020.

Разом з тим, з відзивом на позовну заяву Харківської міської ради відповідач за первісним позовом звернувся 25.01.2021 (з клопотання про поновлення строку на його прийняття).

Як вбачається із змісту відзиву ТОВ Текіла Голд не зазначав, що ним готується зустрічна позовна заява, не просив суд встановити чи продовжити йому строк на звернення із зустрічною позовною заяву, не повідомляв про обставини, які заважали йому звернутися із зустрічним позовом в межах встановлених процесуальним законом строків.

Із зустрічною позовною заявою відповідач звернувся лише 15.02.2021, тобто з пропуском встановленого строку.

З матеріалів зустрічної позовної заяви судом встановлено, що в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання зустрічного позову відповідачем вказано, зокрема, що ТОВ Текіла Голд під час підготовки відзиву на первісний позов було встановлено порушення своїх законних прав з боку Харківської міської ради та підпорядкованих їй виконавчих органів. У зв`язку з тим, що для підготовки зустрічного позову, після виявлення зазначених порушень, знадобився значний час, був пропущений процесуальний строк для подання такого позову, тому ТОВ Текіла Голд звертається до суду із клопотанням про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Разом з тим, ТОВ Текіла Голд, зазначає, що йому стало відомо про існування рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради - Хаткевич Інги Іванівни, від 18.07.2018 за індексним номером 42104906, про припинення іншого речового права (номер запису про інше речове право 27083469), щодо об`єкту нерухомого майна за реєстраційним номером 101 лише у листопаді 2020 року, коли воно отримало копію позовної заяви Харківської міської ради.

Тобто, ТОВ Текіла Голд не наводить жодних об`єктивних непереборних обставин, які б не залежали від волі та поведінки відповідача за первісним позовом, що завадили йому звернутися із зустрічним позовом в межах встановленого судом строку для подання відзиву.

Хоча сам відповідач за первісним позовом зазначає, що про існування рішення державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради - Хаткевич І.І. , від 18.07.2018 за індексним номером 42104906, про припинення іншого речового права (номер запису про інше речове право 27083469), щодо об`єкту нерухомого майна за реєстраційним номером 101, тобто про порушення своїх прав, він дізнався у листопаді 2020 року, однак до суду за захистом своїх порушених прав звернувся (із зустрічною позовною заявою) лише 15.02.2021.

Оскільки пропуск процесуального строку на звернення із зустрічною позовною заявою зумовлений суб`єктивною поведінкою самого відповідача, а саме невмотивованим зволіканням, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні клопотання ТОВ Текіла Голд про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви.

Доводи апелянта, що останній перебував у стані правової невизначеності, оскільки судом першої інстанції не були розглянуті клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, не можуть вважатися поважними причинами пропуску процесуального строку, оскільки такі дії відповідача залежать виключно від суб`єктивної поведінки останнього, а зазначені обставини не обмежують прав та можливості ТОВ Текіла Голд подати зустрічну позовну заяву.

Суб`єктивне сприйняття учасником процесу поведінки суду не може вважатися об`єктивними, непереборними, такими, що не залежали від волі скаржника обставинами та не можуть розглядатися судом поважними причинами пропуску процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, ТОВ Текіла Голд, добросовісно користуючись наданими йому процесуальними правами сторони судового процесу, розуміючи наслідки пропуску строку, маючи бажання на звернення із зустрічною позовною заявою у даному провадженні, повинно було у встановлений судом строк (а за наявності об`єктивних причин у розумний строк) вчинити вказану процесуальну дію.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідач зволікав як із зверненням до суду з відзивом на позову заяву, так і з зустрічною позовною заявою, та не навів обґрунтованих підстав пропуску строку на звернення із зустрічною позовною заявою.

Варто зазначити, що ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці щодо України неодноразово звертав увагу на норми, що стосуються процесуальних строків, але в аспекті порушення принципу правової визначеності у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, Європейський суд з прав людини у справі у справі Melnik v. Ukraine ЄСПЛ зазначив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 17.04.2020 у справі №920/663/19, передбачене статтею ГПК право подати зустрічну позовну заяву можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства.

Чого у даному випадку ТОВ Текіла Голд зроблено не було. А тому судом першої інстанції правомірно повернуто зустрічну позовну заяву.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що апелянт не позбавлений права звернутися за захистом своїх порушених прав до суду з позовними вимогами у окремому позовному провадженні.

Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваному судовому рішенні висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 у справі №922/3759/20 підлягає залишенню без змін.

З огляду на те, що апеляційна скарга залишається без задоволення, відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір за її подання покладається судом на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Текіла Голд" залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 17.02.2021 у справі №922/3759/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені статтями 287-289 ГПК України.

У судовому засіданні 01.04.2021 проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Повний текст постанови складено та підписано 05.04.2021.

Головуючий суддя І.А. Шутенко

Суддя О.В. Ільїн

Суддя В.С. Хачатрян