УХВАЛА

м. Київ

30.03.2021Справа № 910/4779/21

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М. розглянувши

позовну заяву Громадської організації «Український інститут міжнародної політики», м. Київ

до Фізичної особи-підприємця Дементьєвої Алли Анатоліївни, м. Київ

про стягнення 78 584,04 грн, -

ВСТАНОВИВ:

25.03.2021 року до Господарського суду міста Києва звернулась Громадська організація «Український інститут міжнародної політики» (позивач) із позовною заявою про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Южно-Українська атомна електрична станція» (відповідач) суми боргу та відсотків за користування грошовими коштами в розмірі 78 584,04 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 270 грн 00 коп.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 року №22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Отже, належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Згідно п. 2.21. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 року платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Натомість як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості доказів сплати судового збору надано копію платіжного доручення №27 від 17.03.2021 року на суму 2 270,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд не може прийняти копію платіжного доручення №27 від 17.03.2021 року на суму 2 270,00 грн, як належний доказ, що підтверджує сплату позивачем повної суми судового збору у встановленому порядку.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем в позовні заяві зазначено, що ним на адресу відповідача направлялись листи №02-20-43 від 18.06.2020 року, №02-20-48 від 06.07.2020 року, №02-20-154 від 16.12.2020 року, якими він вимагав від відповідача повернути кошти.

При цьому, матеріали справи не містять доказів того, що такі листи направлялись відповідачу.

Згідно з ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, у відповідності до змісту позовної заяви позивачем заявляно до стягнення суму в розмірі 8 776,12 грн, яку він зазначає як суму процентів за користування чужими грошовими коштами.

При цьому, позивач посилається на ст. 1048 та ст. 536 Цивільного кодексу України та вказує, що сума процентів розраховується відповідно до облікової ставки Національного банку України.

Однак, суд зазначає, що стаття 1048 ЦК України не має відношення до даних правовідносин, оскільки стосується кредитних правовідносин та позивачем не враховано положення статті 625 ЦК України.

Окрім того, позивачем не обґрунтовано підстав звернення до суду із позовними вимогами в межах ст. 1212 Цивільного кодексу України за умови існування укладеного між сторонами Договору про надання послуг №15 від 19.02.2020 року.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху задля надання позивачу можливості усунути зазначені судом недоліки.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За наведених обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Громадської організації «Український інститут міжнародної політики» без руху.

2. Встановити Громадській організації «Український інститут міжнародної політики» строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Громадській організації «Український інститут міжнародної політики» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання до матеріалів справи оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору;

- подання до суду документів, в належним чином засвідчених копіях, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- викладу обґрунтованого розрахунку позовних вимог;

- викладу обґрунтування підстав звернення до суду із позовними вимогами в межах ст. 1212 Цивільного кодексу України;

- копії наданого (-их) на виконання даної ухвали документу (-ів) надіслати на адресу відповідача, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C.М. Морозов