ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"06" квітня 2021 р.Справа № 924/644/20

м. Хмельницький

Суддя Господарського суду Хмельницької області Музика М.В., розглянувши заяву ПП "Влад" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.07.2020 року у справі №924/644/20

за позовом акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" в особі відокремленого підрозділу Славутського району електричних мереж акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Славута Хмельницької області

до приватного підприємства "Влад", м. Славута Хмельницької області

про стягнення 132 910,04 грн. вартості необлікованої електричної енергії,

за участю представників сторін:

позивача: Гучинський А.О. згідно довіреності №1114 від 30.12.2020 року;

відповідача: не з`явився;

ухвала постановляється після оголошеної 30.03.2021 року перерви

ВСТАНОВИВ:

рішенням Господарського суду Хмельницької області від 28.07.2020 року, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.11.2020 року, задоволено позов акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" в особі відокремленого підрозділу Славутського району електричних мереж акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Славута Хмельницької області до приватного підприємства "Влад", м. Славута Хмельницької області про стягнення 132 910,04 грн. вартості необлікованої електричної енергії.

01.03.2021 року на адресу Господарського суду Хмельницької області від приватного підприємства "Влад" надійшла заява про перегляд рішення від 28.07.2020 року у справі №924/644/20 за нововиявленими обставинами, у якій відповідач просить скасувати судове рішення у справі №924/644/20 та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

ПП «Влад» у заяві про перегляд за нововиявленими обставинами посилається на те, що 05.11.2020 року на адресу ПП «Влад» надійшов лист Державної інспекції енергетичного нагляду, у якому зазначено, що КТП-4, на якій встановлено засіб обліку, знаходиться на відстані 150 м від ПП «Влад» та перебуває на балансі АТ «Хмельницькобленерго», тому ПП «Влад» не може нести відповідальність за збереження цілісності приладу обліку та пломб на ньому. В подальшому, у листі НКРЕКП від 28.01.2021 року повідомлено, що акт №000174 складено з недотриманням вимог п. 8.2.5 глави 8.2. розділу VIII ПРРЕЕ. Окрім того, позивач не мав права передавати на збереження відповідачу засіб обліку, встановлений на КТП-4, оскільки КТП-4 перебуває на балансі позивача та знаходиться на відстані 150 від будь-яких об`єктів ПП «Влад». Також НКРЕКП у листі зауважила, що АТ «Хмельницькобленерго» не мало жодних підстав для застосування положень глави 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ для здійснення на підставі Акту розрахунку обсягу та вартості не облікованої енергії.

З викладеного заявник робить висновок, що відповідальність за збереження пломб, встановлених актом №000174, який став підставою для стягнення з ПП «Влад» заборгованості, має нести сам позивач АТ «Хмельницькобленерго», оскільки КТП-4 знаходиться на його балансі, тому заявлені позовні вимоги є безпідставними.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.03.2021 року вказану заяву передано для розгляду судді Музиці М.В.

Ухвалою суду від 15.03.2021 року відкрито провадження про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Хмельницької області у справі №924/644/20; призначено судове засідання.

Представник заявника в судовому засіданні 30.03.2021 року вимоги про скасування рішення у справі №924/644/20 та прийняття рішення про відмову в задоволенні позовних вимог підтримав. На судове засідання 06.04.2021 року не з`явився, причин не повідомив.

Позивач під час судового розгляду заяви та у наданому суду відзиві на заяву про перегляд за новоявленими обставинами просить суд відмовити в її задоволенні. Заперечення мотивує тим, що додаток до договору, у якому визначено межу відповідальності ПП «Влад», підписаний представником останнього, а обставини, вказані, в тому числі, в листах Держгеонагляду від 05.11.2020 року та НЕРЕКП від 19.01.2021 року, стосуються переоцінки доказів. Наголошує на оцінці судами відповідності акту №В000174 від 11.12.2019 року вимогам законодавства.

Розглянувши заяву ПП «Влад» про перегляд рішення від 28.07.2020 року у справі №924/644/20 за нововиявленими обставинами, заслухавши доводи представників сторін, судом враховується наступне.

Згідно з ч. 1. ст. 320 ГПК України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 статті 320 ГПК України визначено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 320 ГПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 325 ГПК України заява про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами розглядається судом у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами. Справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Частиною 4 статті 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, вирішуючи питання щодо наявності підстав для перегляду рішення за нововиявленими обставинами, Верховний Суд, зокрема, у постановах від 24.09.2020 у справі № 922/1141/19 та від 03.03.2021 у справі №904/4470/16 дійшов висновку, що перегляд рішення за нововиявленими обставинами є спеціально встановленою процедурою і є можливим лише за умови наявності підстав для такого перегляду, встановлених ГПК України та за умови дотримання порядку і строку подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, встановлених ГПК України. Прийняття заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу. До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

У постанові від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена ГПК України (як в редакції до 15 грудня 2017 року, так і у поточній редакції), є окремою формою судового процесу, що має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії").

У той же час принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (рішення ЄСПЛ у справі "Рябих проти Росії", у справі "Желтяков проти України").

У рішенні Господарського суду Хмельницької області у справі №924/644/20, яке просить переглянути заявник, встановлено, що 22.11.2014 року між сторонами у справі укладено договір №350 про постачання електричної енергії, за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 83,3 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до нього, що є невід`ємними частинами. 11.12.2019 року працівниками постачальника складено акт №000174 про порушення, у якому встановлено факт зриву пломби енергопостачальника на встановленій клемній кришці розрахункового електролічильника НІК 2301АП3В №1115586. Також вказано, що саме на ПП Влад як споживача покладено обов`язок з збереження цілісності пломб, а у випадку виявлення їх пошкодження негайного повідомлення РЕМ. Факт передачі на відповідальне зберігання відповідачу пломби підтверджується Актом №4/35 встановлення, заміни, пломбування, технічної перевірки вузла обліку електроенергії, встановленого в електроустановках, який підписаний представником відповідача - в. о. начальника ДОК Павленком В.О.

Окрім того, у судовому рішенні проаналізовано акт про порушення та зроблено висновок, що він відповідає вимогам п. 8.2.5 ПРРЕЕ, містить усі необхідні дані та підписи, та є належним доказом вчинення відповідачем порушення ПРРЕЕ зриву пломби енергопостачальника, встановленій на клемній кришці розрахункового електролічильника НІК 2301АП3В, переданої на зберігання.

В подальшому, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надіслано відповідачу листа від 19.01.2021 року, у якому, у відповідь на лист АТ «Хмельницькобленерго» від 28.10.2020 року, повідомлено, що один з підписантів акта про порушення №000174 від 11.12.2019 року не є незаінтересованою особою, також у акті відсутній запис про відмову представника ПП «Влад» підписати акт, що свідчить про недотримання вимог п. 8.2.5. глави 8.2. розділу VII ПРРЕЕ. При цьому, відповідно до інформації, наданої до НКРЕКП, КТП-4 знаходиться на балансі АТ «Хмельнцькобленерго» і встановлена на відстані 150 метрів від споживача, тому ПП «Влад» не повинен нести відповідальність за збереження цього засобу та встановлених на ньому пломб, а оператор системи розподілу не мав право передавати на збереження споживачу вказаний засіб обліку та пломби, встановлені на ньому. Відтак, НКРЕКП у листі робить висновок, що АТ «Хмельницькобленерго» має нести відповідальність за збереження засобу обліку та не мало підстав для застосування положень глави 8.4. розділу VII ПРРЕЕ для здійснення на підставі акта розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Як зазначалося вище, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч. 4 ст. 320 ГПК України).

Так, у справі №924/644/20 судом першої та апеляційної інстанцій здійснено оцінку відповідності акта про порушення №000174 від 11.12.2019 року на його відповідність вимогам законодавства та зроблено висновок про підтвердження обставин, викладених у ньому. Також проаналізовано заперечення відповідача щодо відсутності відповідальності у зв`язку з непричетністю до зриву пломб та зазначено, що саме на ПП Влад як споживача покладено обов`язок з збереження цілісності останніх. Відповідний висновок зроблено на підставі Акта №4/35 встановлення, заміни, пломбування, технічної перевірки вузла обліку електроенергії, встановленого в електроустановках, який підписаний представником відповідача - в. о. начальника ДОК Павленком В.О. Обставин на спростування погодженого сторонами акту №4/35 від 26.02.2019 року або додатку №5 до договору №350 від 22.11.2014 року заявником не надано.

Твердження, викладені у листі НКРЕКП, на які посилається ПП "Влад" як на нововиявлену обставину, фактично є додатковим доказом щодо обставин, які встановлювались судом (належність акту про порушення №000174 від 11.12.2019 року та відповідальність ПП "Влад" за цілісність пломб), та спрямовані на їх переоцінку. Щодо листа Управління Держгеонагляду у Хмельницькій області, про який також зазначає ПП "Влад" у заяві, такий лист подавався до суду апеляційної інстанції (арк. 161).

Згідно ст. 325 ГПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

З вищевикладеного, оскільки заявником не доведено, що лист НКРЕКП від 19.01.2021 року є нововиявленою обставиною, тобто юридичним фактом, який міг би призвести до іншого результату судового розгляду, з огляду на необхідність дотримання принципу res judicata, суд відмовляє в задоволенні заяви ПП «Влад» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.07.2002 року у справі №924/644/20.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

в задоволенні заяви ПП «Влад» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.07.2002 року у справі №924/644/20 відмовити.

Рішення Господарського суду Хмельницької області від 28.07.2020 року у справі №924/644/20 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та може бути оскаржена протягом 10 днів до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Суддя М.В. Музика

Віддрук. у 4 прим.: 1 - до справи; 2,3 - позивачу (30000, Хмельницька область, м. Славута, вул. Ярослава Мудрого, 15; 29000, м. Хмельницький, вул. Храновського, 11А) - рек. з пов. про вручення; 3 - відповідачу (30000, Хмельницька область, м. Славута, вул. Соборності, 5) - рек. з пов. про вручення